# Službeni list C 482/23.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 482 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.23. prosinca 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 482

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.23. prosinca 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2013.–2014.Dnevne sjednice od 13. do 16. siječnja 2014.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 464, 23.12.2014.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2013.–2014.Dnevne sjednice od 13. do 16. siječnja 2014.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 464, 23.12.2014.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 464, 23.12.2014.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 14. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o pametnoj specijalizaciji: umrežavanje centara izvrsnosti za učinkovitu kohezijsku politiku (2013/2094(INI)) | 2 |
| 2016/C 482/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o izvješću o provedbi 2013.: razvoj i primjena tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u Europi (2013/2079(INI)) | 9 |
| 2016/C 482/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o Akcijskom planu za e-zdravlje 2012. – 2020.: inovativna zdravstvena skrb za 21. stoljeće (2013/2061(INI)) | 14 |
| 2016/C 482/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prehrambenoj krizi, prijevari u prehrambenom lancu i njegovoj kontroli (2013/2091(INI)) | 22 |
| 2016/C 482/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o učinkovitoj inspekciji rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (2013/2112(INI)) | 31 |
| 2016/C 482/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o financijskom sudjelovanju zaposlenika u prihodima društava (2013/2127(INI)) | 41 |
| 2016/C 482/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o socijalnoj zaštiti za sve, uključujući samozaposlene radnike (2013/2111(INI)) | 48 |
| 2016/C 482/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (2013/2095(INI)) | 56 |
| 2016/C 482/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu (2013/2113(INI)) | 64 |
| 2016/C 482/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o regionalnoj oznaci: prema boljim praksama u ruralnom gospodarstvu (2013/2098(INI)) | 70 |
| | Srijeda, 15. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o budućim odnosima EU-a i ASEAN-a (2013/2148(INI)) | 75 |
| 2016/C 482/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o kriminalu povezanom s divljom florom i faunom (2013/2747(RSP)) | 83 |
| 2016/C 482/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o reindustrijalizaciji Europe u svrhu promicanja konkurentnosti i održivosti (2013/2006(INI)) | 89 |
| | Četvrtak, 16. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (2013/2974(RSP)) | 110 |
| 2016/C 482/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o poštovanju temeljnog prava na slobodu kretanja u EU-u (2013/2960(RSP)) | 114 |
| 2016/C 482/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (2013/2995(RSP)) | 117 |
| 2016/C 482/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o Izvješću o napretku Srbije za 2013. (2013/2880(RSP)) | 119 |
| 2016/C 482/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o procesu europske integracije Kosova (2013/2881(RSP)) | 127 |
| 2016/C 482/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o Izvješću o napretku Islanda za 2012. i perspektivi poslije izbora (2013/2932(RSP)) | 135 |
| 2016/C 482/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o stanju u Južnom Sudanu (2014/2512(RSP)) | 137 |
| 2016/C 482/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (2013/2994(RSP)) | 141 |
| 2016/C 482/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o situaciji boraca za prava i članova opozicije u Kambodži i Laosu (2014/2515(RSP)) | 145 |
| 2016/C 482/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o nedavnim izborima u Bangladešu (2014/2516(RSP)) | 149 |
| 2016/C 482/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o nedavnim pokušajima kojima bi se kriminalizirali lezbijke, homoseksualci, biseksualci, transrodne i interseksualne (LGBTI) osobe (2014/2517(RSP)) | 152 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 14. siječnja 2014.

2016/C 482/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o pametnoj specijalizaciji: umrežavanje centara izvrsnosti za učinkovitu kohezijsku politiku (2013/2094(INI))

2

2016/C 482/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o izvješću o provedbi 2013.: razvoj i primjena tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u Europi (2013/2079(INI))

9

2016/C 482/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o Akcijskom planu za e-zdravlje 2012. – 2020.: inovativna zdravstvena skrb za 21. stoljeće (2013/2061(INI))

14

2016/C 482/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prehrambenoj krizi, prijevari u prehrambenom lancu i njegovoj kontroli (2013/2091(INI))

22

2016/C 482/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o učinkovitoj inspekciji rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (2013/2112(INI))

31

2016/C 482/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o financijskom sudjelovanju zaposlenika u prihodima društava (2013/2127(INI))

41

2016/C 482/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o socijalnoj zaštiti za sve, uključujući samozaposlene radnike (2013/2111(INI))

48

2016/C 482/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (2013/2095(INI))

56

2016/C 482/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu (2013/2113(INI))

64

2016/C 482/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o regionalnoj oznaci: prema boljim praksama u ruralnom gospodarstvu (2013/2098(INI))

70

Srijeda, 15. siječnja 2014.

2016/C 482/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o budućim odnosima EU-a i ASEAN-a (2013/2148(INI))

75

2016/C 482/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o kriminalu povezanom s divljom florom i faunom (2013/2747(RSP))

83

2016/C 482/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o reindustrijalizaciji Europe u svrhu promicanja konkurentnosti i održivosti (2013/2006(INI))

89

Četvrtak, 16. siječnja 2014.

2016/C 482/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (2013/2974(RSP))

110

2016/C 482/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o poštovanju temeljnog prava na slobodu kretanja u EU-u (2013/2960(RSP))

114

2016/C 482/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (2013/2995(RSP))

117

2016/C 482/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o Izvješću o napretku Srbije za 2013. (2013/2880(RSP))

119

2016/C 482/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o procesu europske integracije Kosova (2013/2881(RSP))

127

2016/C 482/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o Izvješću o napretku Islanda za 2012. i perspektivi poslije izbora (2013/2932(RSP))

135

2016/C 482/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o stanju u Južnom Sudanu (2014/2512(RSP))

137

2016/C 482/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (2013/2994(RSP))

141

2016/C 482/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o situaciji boraca za prava i članova opozicije u Kambodži i Laosu (2014/2515(RSP))

145

2016/C 482/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o nedavnim izborima u Bangladešu (2014/2516(RSP))

149

2016/C 482/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o nedavnim pokušajima kojima bi se kriminalizirali lezbijke, homoseksualci, biseksualci, transrodne i interseksualne (LGBTI) osobe (2014/2517(RSP))

152

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 14. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/25 | Odluka Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o zahtjevu za zaštitu imuniteta i povlastica Lare Comi (2013/2190(IMM)) | 155 |
| 2016/C 482/26 | Odluka Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o izmjeni članka 81. Poslovnika Europskog parlamenta o postupku suglasnosti (2012/2124(REG)) | 157 |
| | Srijeda, 15. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/27 | Odluka Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o ovlastima i nadležnostima stalnih odbora (2013/2996(RSO)) | 160 |
| | Četvrtak, 16. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/28 | Odluka Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o izmjeni Poslovnika Europskog parlamenta o ukidanju i zaštiti imuniteta parlamentarnog zastupnika (2013/2031(REG)) | 169 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 14. siječnja 2014.

2016/C 482/25

Odluka Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o zahtjevu za zaštitu imuniteta i povlastica Lare Comi (2013/2190(IMM))

155

2016/C 482/26

Odluka Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o izmjeni članka 81. Poslovnika Europskog parlamenta o postupku suglasnosti (2012/2124(REG))

157

Srijeda, 15. siječnja 2014.

2016/C 482/27

Odluka Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o ovlastima i nadležnostima stalnih odbora (2013/2996(RSO))

160

Četvrtak, 16. siječnja 2014.

2016/C 482/28

Odluka Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o izmjeni Poslovnika Europskog parlamenta o ukidanju i zaštiti imuniteta parlamentarnog zastupnika (2013/2031(REG))

169

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 14. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/29 | P7_TA(2014)0004Emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 510/2011 kako bi se utvrdili načini postizanja cilja za 2020. smanjenja emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))P7_TC1-COD(2012)0191Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 510/2011 kako bi se utvrdili načini postizanja cilja za 2020. smanjenja emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila | 176 |
| 2016/C 482/30 | P7_TA(2014)0005Program za potrošače 2014. – 2020. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o programu zaštite potrošača 2014. – 2020. (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))P7_TC1-COD(2011)0340Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o višegodišnjem programu za potrošače za razdoblje 2014. – 2020. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1926/2006/EZ | 178 |
| 2016/C 482/31 | P7_TA(2014)0006Carinske kvote Zajednice za visokokvalitetnu govedinu te za svinjetinu, meso peradi, pšenicu i suražicu, mekinje, posije i druge ostatke ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 774/94 o otvaranju i upravljanju određenim carinskim kvotama Zajednice za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))P7_TC1-COD(2011)0445Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 774/94, u pogledu provedbenih i delegiranih ovlasti koje se trebaju dodijeliti Komisiji | 179 |
| 2016/C 482/32 | P7_TA(2014)0007Uvoz maslinova ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbi Vijeća (EZ) br. 2008/97, (EZ) br. 779/98 i (EZ) br. 1506/98 o uvozu maslinovog ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda iz Turske s obzirom na delegirane i provedbene ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))P7_TC1-COD(2011)0453Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 2008/97, (EZ) br. 779/98 i (EZ) br. 1506/98 u području uvoza maslinovog ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda iz Turske, s obzirom na delegirane i provedbene ovlasti koje treba dodijeliti Komisiji | 181 |
| 2016/C 482/33 | P7_TA(2014)0008Oznake zemljopisnog podrijetla aromatiziranih vinskih proizvoda ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određivanju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih vinskih proizvoda (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))P7_TC1-COD(2011)0231Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91 | 183 |
| | Srijeda, 15. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju izvan snage Odluke 2007/124/EZ, Euratom o utvrđivanju posebnog programa Sprečavanje, pripravnost i upravljanje posljedicama terorizma i drugih rizika povezanih sa sigurnošću kao dijela Općeg programa sigurnosti i zaštite sloboda za razdoblje od 2007. do 2013. (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP)) | 184 |
| 2016/C 482/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Europske zajednice i Vlade Ruske Federacije (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE)) | 185 |
| 2016/C 482/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o apoenima i tehničkim parametrima kovanica eura namijenjenih za stavljanje u optjecaj (izmijenjena verzija) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE)) | 186 |
| 2016/C 482/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 3821/85 o tahografima u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD)) | 188 |
| 2016/C 482/38 | P7_TA(2014)0024Dodjela ugovora o koncesiji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli ugovora o koncesiji (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))P7_TC1-COD(2011)0437Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli ugovorâ o koncesiji | 189 |
| 2016/C 482/39 | P7_TA(2014)0025Javna nabava ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))P7_TC1-COD(2011)0438Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ | 190 |
| 2016/C 482/40 | P7_TA(2014)0026Javna nabava subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (COM(2011)0895 – C7-0007/2012 – 2011/0439(COD))P7_TC1-COD(2011)0439Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ | 191 |
| 2016/C 482/41 | Amandmani Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu robe i usluga iz trećih zemalja unutarnjem tržištu javne nabave Unije i postupcima koji doprinose pregovorima o pristupu robe i usluga iz Unije tržištima javne nabave trećih zemalja (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD)) | 192 |
| 2016/C 482/42 | Amandamni Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 2001/110/EZ o medu (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD)) | 227 |
| 2016/C 482/43 | P7_TA(2014)0029Program Hercule III. i zaštita financijskih interesa Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o programu Hercule III. za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))P7_TC1-COD(2011)0454Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa za promicanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program Hercule III) i stavljanju izvan snage Odluke br. 804/2004/EZ | 234 |
| 2016/C 482/44 | Amandmani Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 638/2004 o statistici Zajednice u vezi s robnom razmjenom između država članica u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera, priopćavanjem informacija od strane carinske uprave, razmjenom povjerljivih podataka između država članica i definicijom statističke vrijednosti. (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD)) | 235 |
| | Četvrtak, 16. siječnja 2014. |
| 2016/C 482/45 | Odluka Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o preporuci Vijeća u vezi s imenovanjem članice izvršnog odbora Europske središnje banke (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE)) | 244 |
| 2016/C 482/46 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o odobravanju Francuskoj da primijeni snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o izmjeni Odluke 2007/659/EZ (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS)) | 245 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 14. siječnja 2014.

2016/C 482/29

P7_TA(2014)0004Emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 510/2011 kako bi se utvrdili načini postizanja cilja za 2020. smanjenja emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))P7_TC1-COD(2012)0191Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 510/2011 kako bi se utvrdili načini postizanja cilja za 2020. smanjenja emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila

2

2

2

176

2016/C 482/30

P7_TA(2014)0005Program za potrošače 2014. – 2020. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o programu zaštite potrošača 2014. – 2020. (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))P7_TC1-COD(2011)0340Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o višegodišnjem programu za potrošače za razdoblje 2014. – 2020. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1926/2006/EZ

178

2016/C 482/31

P7_TA(2014)0006Carinske kvote Zajednice za visokokvalitetnu govedinu te za svinjetinu, meso peradi, pšenicu i suražicu, mekinje, posije i druge ostatke ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 774/94 o otvaranju i upravljanju određenim carinskim kvotama Zajednice za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))P7_TC1-COD(2011)0445Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 774/94, u pogledu provedbenih i delegiranih ovlasti koje se trebaju dodijeliti Komisiji

179

2016/C 482/32

P7_TA(2014)0007Uvoz maslinova ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbi Vijeća (EZ) br. 2008/97, (EZ) br. 779/98 i (EZ) br. 1506/98 o uvozu maslinovog ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda iz Turske s obzirom na delegirane i provedbene ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))P7_TC1-COD(2011)0453Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 2008/97, (EZ) br. 779/98 i (EZ) br. 1506/98 u području uvoza maslinovog ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda iz Turske, s obzirom na delegirane i provedbene ovlasti koje treba dodijeliti Komisiji

181

2016/C 482/33

P7_TA(2014)0008Oznake zemljopisnog podrijetla aromatiziranih vinskih proizvoda ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određivanju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih vinskih proizvoda (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))P7_TC1-COD(2011)0231Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91

183

Srijeda, 15. siječnja 2014.

2016/C 482/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju izvan snage Odluke 2007/124/EZ, Euratom o utvrđivanju posebnog programa Sprečavanje, pripravnost i upravljanje posljedicama terorizma i drugih rizika povezanih sa sigurnošću kao dijela Općeg programa sigurnosti i zaštite sloboda za razdoblje od 2007. do 2013. (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP))

184

2016/C 482/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Europske zajednice i Vlade Ruske Federacije (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE))

185

2016/C 482/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o apoenima i tehničkim parametrima kovanica eura namijenjenih za stavljanje u optjecaj (izmijenjena verzija) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE))

186

2016/C 482/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 3821/85 o tahografima u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD))

188

2016/C 482/38

P7_TA(2014)0024Dodjela ugovora o koncesiji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli ugovora o koncesiji (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))P7_TC1-COD(2011)0437Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli ugovorâ o koncesiji

189

2016/C 482/39

P7_TA(2014)0025Javna nabava ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))P7_TC1-COD(2011)0438Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ

190

2016/C 482/40

P7_TA(2014)0026Javna nabava subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (COM(2011)0895 – C7-0007/2012 – 2011/0439(COD))P7_TC1-COD(2011)0439Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ

191

2016/C 482/41

Amandmani Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu robe i usluga iz trećih zemalja unutarnjem tržištu javne nabave Unije i postupcima koji doprinose pregovorima o pristupu robe i usluga iz Unije tržištima javne nabave trećih zemalja (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD))

192

2016/C 482/42

Amandamni Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 2001/110/EZ o medu (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD))

227

2016/C 482/43

P7_TA(2014)0029Program Hercule III. i zaštita financijskih interesa Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o programu Hercule III. za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))P7_TC1-COD(2011)0454Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa za promicanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program Hercule III) i stavljanju izvan snage Odluke br. 804/2004/EZ

234

2016/C 482/44

Amandmani Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 638/2004 o statistici Zajednice u vezi s robnom razmjenom između država članica u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera, priopćavanjem informacija od strane carinske uprave, razmjenom povjerljivih podataka između država članica i definicijom statističke vrijednosti. (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD))

235

Četvrtak, 16. siječnja 2014.

2016/C 482/45

Odluka Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o preporuci Vijeća u vezi s imenovanjem članice izvršnog odbora Europske središnje banke (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE))

244

2016/C 482/46

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o odobravanju Francuskoj da primijeni snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o izmjeni Odluke 2007/659/EZ (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS))

245

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

23.12.2016

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 482/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2013.–2014.

Dnevne sjednice od 13. do 16. siječnja 2014.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 464, 23.12.2014.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 14. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/2

---

P7_TA(2014)0002

Inteligentna specijalizacija: umrežavanje centara izvrsnosti za učinkovitu kohezijsku politiku

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o pametnoj specijalizaciji: umrežavanje centara izvrsnosti za učinkovitu kohezijsku politiku (2013/2094(INI))

(2016/C 482/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno glave XVII., XVIII. i XIX., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno glave XVII., XVIII. i XIX.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1260/1999 (1),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/702/EZ od 6. listopada 2006. o strateškim smjernicama Zajednice za koheziju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/702/EZ od 6. listopada 2006. o strateškim smjernicama Zajednice za koheziju (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o Petom kohezijskom izvješću Komisije i o strategiji za kohezijsku politiku nakon 2013. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o Petom kohezijskom izvješću Komisije i o strategiji za kohezijsku politiku nakon 2013. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2011. o trenutnom stanju i budućim sinergijama za bolju učinkovitost između EFRR-a i ostalih strukturnih fondova (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2011. o trenutnom stanju i budućim sinergijama za bolju učinkovitost između EFRR-a i ostalih strukturnih fondova (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2010. o kohezijskoj i regionalnoj politici EU-a nakon 2013. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2010. o kohezijskoj i regionalnoj politici EU-a nakon 2013. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o doprinosu kohezijske politike u ostvarivanju ciljeva Lisabonske strategije i strategije EU-a do 2020. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o doprinosu kohezijske politike u ostvarivanju ciljeva Lisabonske strategije i strategije EU-a do 2020. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o ostvarivanju sinergije sredstava za istraživanje i inovacije predviđenih Uredbom (EZ) br. 1080/2006 o Europskom fondu za regionalni razvoj te sredstava za istraživanje i tehnološki razvoj predviđenih Sedmim okvirnim programom u gradovima i regijama kao i državama članicama i u samoj Uniji (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o ostvarivanju sinergije sredstava za istraživanje i inovacije predviđenih Uredbom (EZ) br. 1080/2006 o Europskom fondu za regionalni razvoj te sredstava za istraživanje i tehnološki razvoj predviđenih Sedmim okvirnim programom u gradovima i regijama kao i državama članicama i u samoj Uniji (7),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 6. listopada 2011. za Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, obuhvaćenima Zajedničkim strateškim okvirom, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 6. listopada 2011. za Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, obuhvaćenima Zajedničkim strateškim okvirom, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 6. listopada 2011. o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj i cilju „Ulaganje u razvoj i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 6. listopada 2011. o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj i cilju „Ulaganje u razvoj i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. listopada 2010. naslovljenu „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020: Unija inovacija” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. listopada 2010. naslovljenu „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020: Unija inovacija” (COM(2010)0546),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. studenog 2010. naslovljenu „Zaključci Petog izvješća o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: budućnost kohezijske politike” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 9. studenog 2010. naslovljenu „Zaključci Petog izvješća o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: budućnost kohezijske politike” (COM(2010)0642),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. listopada 2010. naslovljenu „Regionalna politika kao doprinos pametnom rastu u okviru strategije Europa 2020” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. listopada 2010. naslovljenu „Regionalna politika kao doprinos pametnom rastu u okviru strategije Europa 2020” (COM(2010)0553),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir priručnik Komisije od ožujka 2012. „Priručnik strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju (RIS3)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priručnik Komisije od ožujka 2012. „Priručnik strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju (RIS3)”,

| — | uzimajući u obzir „Izvješće o rastu potaknutom inovacijama u regijama: uloga pametne specijalizacije” OECD-a iz prosinca 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Izvješće o rastu potaknutom inovacijama u regijama: uloga pametne specijalizacije” OECD-a iz prosinca 2012.,

| — | uzimajući u obzir svoju studiju iz prosinca 2013. pod nazivom „Ex ante uvjeti kohezijske politike” koju je naručila Glavna uprava za unutarnju politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju iz prosinca 2013. pod nazivom „Ex ante uvjeti kohezijske politike” koju je naručila Glavna uprava za unutarnju politiku,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. ožujka 2013. naslovljenu „Stanje Unije inovacija 2012. – ubrzavanje promjena” (COM(2013)0149), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. ožujka 2013. naslovljenu „Stanje Unije inovacija 2012. – ubrzavanje promjena” (COM(2013)0149),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2013. naslovljenu „Mjerenje ukupnih rezultata inovativnosti u Europi: ususret novom pokazatelju” (COM(2013)0624), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2013. naslovljenu „Mjerenje ukupnih rezultata inovativnosti u Europi: ususret novom pokazatelju” (COM(2013)0624),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A7-0462/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A7-0462/2013),

| A. | budući da EU pogotovo u ovim vremenima gospodarske, financijske i socijalne krize mora ojačati svoje napore za ostvarenje Unije inovacija i stvaranje održivog gospodarskog rasta te budući da su sredstva koja stoje na raspolaganju u svrhu tog cilja ograničena zbog napetih situacija u proračunima mnogih država članica i regija, kao i na razini EU-a, pa se stoga moraju koristiti posebno učinkovito; |
| --- | --- |

A.

budući da EU pogotovo u ovim vremenima gospodarske, financijske i socijalne krize mora ojačati svoje napore za ostvarenje Unije inovacija i stvaranje održivog gospodarskog rasta te budući da su sredstva koja stoje na raspolaganju u svrhu tog cilja ograničena zbog napetih situacija u proračunima mnogih država članica i regija, kao i na razini EU-a, pa se stoga moraju koristiti posebno učinkovito;

| B. | budući da „strategija pametne specijalizacije” znači nacionalne ili regionalne inovacijske strategije kojima se utvrđuju prioriteti za izgradnju konkurentne prednosti razvojem vlastitih prednosti u smislu istraživanja i inovacija te njihovim usklađivanjem s poslovnim potrebama za iskorištavanje novih prilika i tržišnog razvoja na dosljedan način, istodobno izbjegavajući udvostručivanje i fragmentiranje napora pri čemu te strategije mogu poprimiti oblik nacionalnog ili regionalnog strateškoga političkog okvira za istraživanje i inovaciju ili biti u njega uključene (8); |
| --- | --- |

B.

budući da „strategija pametne specijalizacije” znači nacionalne ili regionalne inovacijske strategije kojima se utvrđuju prioriteti za izgradnju konkurentne prednosti razvojem vlastitih prednosti u smislu istraživanja i inovacija te njihovim usklađivanjem s poslovnim potrebama za iskorištavanje novih prilika i tržišnog razvoja na dosljedan način, istodobno izbjegavajući udvostručivanje i fragmentiranje napora pri čemu te strategije mogu poprimiti oblik nacionalnog ili regionalnog strateškoga političkog okvira za istraživanje i inovaciju ili biti u njega uključene (8);

| C. | budući da je potpora istraživanju, razvoju i inovacijama jedan od ciljeva kohezijske politike koji podliježe obveznoj tematskoj koncentraciji sredstava prema Europskom fondu za regionalni razvoj (EFRR) za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da je potpora istraživanju, razvoju i inovacijama jedan od ciljeva kohezijske politike koji podliježe obveznoj tematskoj koncentraciji sredstava prema Europskom fondu za regionalni razvoj (EFRR) za razdoblje 2014. – 2020.;

| D. | budući da su regije prvi put obvezne osmisliti strategiju za istraživanje i inovacije za programsko razdoblje 2014. – 2020. koja bi pomogla jačanju regionalne inovacijske snage i učinkovitijoj koordinaciji izdataka na području istraživanja, razvoja i inovacija (9); |
| --- | --- |

D.

budući da su regije prvi put obvezne osmisliti strategiju za istraživanje i inovacije za programsko razdoblje 2014. – 2020. koja bi pomogla jačanju regionalne inovacijske snage i učinkovitijoj koordinaciji izdataka na području istraživanja, razvoja i inovacija (9);

| E. | budući da bi se pritom regije trebale koncentrirati na nekoliko prioriteta kojima se uzimaju u obzir prednosti i slabosti regije te poticati inovacije za promicanje i obnovu regionalnog gospodarstva na održiv način; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se pritom regije trebale koncentrirati na nekoliko prioriteta kojima se uzimaju u obzir prednosti i slabosti regije te poticati inovacije za promicanje i obnovu regionalnog gospodarstva na održiv način;

| F. | budući da bi regije trebale izraditi takvu strategiju pametne specijalizacije kroz proces kritičke samoanalize i u uskoj suradnji s civilnim društvom i dionicima poput istraživačkih centara, sveučilišta i drugih visokih škola, te poduzeća (10); |
| --- | --- |

F.

budući da bi regije trebale izraditi takvu strategiju pametne specijalizacije kroz proces kritičke samoanalize i u uskoj suradnji s civilnim društvom i dionicima poput istraživačkih centara, sveučilišta i drugih visokih škola, te poduzeća (10);

| G. | budući da je svrha strategije što je moguće bolja sinergija svih instrumenata i investicija na području istraživanja, razvoja i inovacija, ali naročito jačanje iste između Obzora 2020 i strukturnih fondova kako bi se zatvorio inovacijski jaz među regijama; |
| --- | --- |

G.

budući da je svrha strategije što je moguće bolja sinergija svih instrumenata i investicija na području istraživanja, razvoja i inovacija, ali naročito jačanje iste između Obzora 2020 i strukturnih fondova kako bi se zatvorio inovacijski jaz među regijama;

| H. | budući da bi regije također trebale sastaviti plan ulaganja za uporabu svih raspoloživih regionalnih i nacionalnih sredstava te sredstava EU-a namijenjenih za istraživanje, razvoj i inovacije te u njemu predstaviti načine poticanja i korištenja privatnih ulaganja u provedbi prioriteta EU-a na području istraživanja, razvoja i inovacija u nadolazećim godinama; |
| --- | --- |

H.

budući da bi regije također trebale sastaviti plan ulaganja za uporabu svih raspoloživih regionalnih i nacionalnih sredstava te sredstava EU-a namijenjenih za istraživanje, razvoj i inovacije te u njemu predstaviti načine poticanja i korištenja privatnih ulaganja u provedbi prioriteta EU-a na području istraživanja, razvoja i inovacija u nadolazećim godinama;

| I. | budući da bi se sažetak takve strategije, ili barem odgovarajući plan provedbe, trebao uključiti u sporazume o partnerstvu i operativne programe; |
| --- | --- |

I.

budući da bi se sažetak takve strategije, ili barem odgovarajući plan provedbe, trebao uključiti u sporazume o partnerstvu i operativne programe;

| J. | budući da u slučaju nepoštovanja ovog preduvjeta Komisija može obustaviti međuplaćanja sredstava iz EFRR-a za tematski cilj jačanja istraživanja, razvoja i inovacija; |
| --- | --- |

J.

budući da u slučaju nepoštovanja ovog preduvjeta Komisija može obustaviti međuplaćanja sredstava iz EFRR-a za tematski cilj jačanja istraživanja, razvoja i inovacija;

| K. | budući da bi, s obzirom na prirodu upravljanja regionalnom politikom na više razina, regijama trebala biti dopuštena fleksibilnost pri utvrđivanju načina za ispunjavanje ex-ante uvjeta; |
| --- | --- |

K.

budući da bi, s obzirom na prirodu upravljanja regionalnom politikom na više razina, regijama trebala biti dopuštena fleksibilnost pri utvrđivanju načina za ispunjavanje ex-ante uvjeta;

| L. | budući da je potrebno ne samo snažnije povezivanje unutar regija, već mora ojačati i njihova međusobna suradnja kako bi postale konkurentnije na svjetskoj sceni; |
| --- | --- |

L.

budući da je potrebno ne samo snažnije povezivanje unutar regija, već mora ojačati i njihova međusobna suradnja kako bi postale konkurentnije na svjetskoj sceni;

Opće napomene

| 1. | priznaje da je strategija pametne specijalizacije dinamičan i dugoročan proces pri kojem sudionici stalno uče i koji bi se trebao nastaviti tijekom narednog programskog razdoblja, ali i nakon njega; |
| --- | --- |

1.

priznaje da je strategija pametne specijalizacije dinamičan i dugoročan proces pri kojem sudionici stalno uče i koji bi se trebao nastaviti tijekom narednog programskog razdoblja, ali i nakon njega;

| 2. | smatra da, neovisno o potrebi za ispunjavanje ex-ante uvjeta, razvoj takve strategije regijama nudi, srednjoročno i dugoročno gledano, velike prednosti za učinkovitost istraživanja, razvoja i inovacija jer obuhvaća koordinirani pristup i neposrednu procjenu potencijala za inovacije; |
| --- | --- |

2.

smatra da, neovisno o potrebi za ispunjavanje ex-ante uvjeta, razvoj takve strategije regijama nudi, srednjoročno i dugoročno gledano, velike prednosti za učinkovitost istraživanja, razvoja i inovacija jer obuhvaća koordinirani pristup i neposrednu procjenu potencijala za inovacije;

| 3. | poziva svaku regiju da gleda na takvu strategiju ne samo kao na zakonsku obvezu već kao na izvor mogućnosti; poziva stoga sve regije i države članice da intenzivno rade na svojoj strategiji pametne specijalizacije, ako to još nisu učinile, kako bi izbjegle rizike da sredstva EU-a za relevantne operativne programe prime s kašnjenjem zbog nepostojanja takve strategije; |
| --- | --- |

3.

poziva svaku regiju da gleda na takvu strategiju ne samo kao na zakonsku obvezu već kao na izvor mogućnosti; poziva stoga sve regije i države članice da intenzivno rade na svojoj strategiji pametne specijalizacije, ako to još nisu učinile, kako bi izbjegle rizike da sredstva EU-a za relevantne operativne programe prime s kašnjenjem zbog nepostojanja takve strategije;

| 4. | prepoznaje potrebu za informacijama u regijama i stoga naglašava važnost savjeta i potpore koju pružaju GU REGIO, GU RTD i druge mjerodavne glavne uprave, kao i platforma u Sevilli (11), te ih poziva da dodatno intenziviraju svoje aktivnosti; poziva regije da bolje iskoriste platformu; zagovara razvoj opsežnih lokalnih kampanja za širenje informacija o strategiji pametne specijalizacije kako bi mogli sudjelovati dionici i civilno društvo; |
| --- | --- |

4.

prepoznaje potrebu za informacijama u regijama i stoga naglašava važnost savjeta i potpore koju pružaju GU REGIO, GU RTD i druge mjerodavne glavne uprave, kao i platforma u Sevilli (11), te ih poziva da dodatno intenziviraju svoje aktivnosti; poziva regije da bolje iskoriste platformu; zagovara razvoj opsežnih lokalnih kampanja za širenje informacija o strategiji pametne specijalizacije kako bi mogli sudjelovati dionici i civilno društvo;

| 5. | poziva Komisiju da podupre regije pri učinkovitoj uspostavi predviđenog sustava praćenja, koristeći smislene pokazatelje te da pritom posebno dostave podatke za usporedbe na razini EU-a i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da podupre regije pri učinkovitoj uspostavi predviđenog sustava praćenja, koristeći smislene pokazatelje te da pritom posebno dostave podatke za usporedbe na razini EU-a i međunarodnoj razini;

„Pravi” prioriteti

| 6. | naglašava da se regije znatno razlikuju prema stupnju razvoja i imaju vrlo različite prednosti i slabosti; poziva, stoga, regije da same odaberu aktivnosti s naglaskom na jačanje svojih regionalnih obilježja, potencijala i konkurentnih prednosti, a ne da samo kopiraju uspješne strategije drugih regija; |
| --- | --- |

6.

naglašava da se regije znatno razlikuju prema stupnju razvoja i imaju vrlo različite prednosti i slabosti; poziva, stoga, regije da same odaberu aktivnosti s naglaskom na jačanje svojih regionalnih obilježja, potencijala i konkurentnih prednosti, a ne da samo kopiraju uspješne strategije drugih regija;

| 7. | naglašava da, dok regije mogu nastojati uvoditi nove strategije, kako bi ušle na nova tržišta, one mogu nadograđivati, a tako i diversificirati, postojeće znanje, vještine i sposobnosti u povezanim aktivnostima, ako je tu prijenos znanja najveći („povezana raznolikost”); |
| --- | --- |

7.

naglašava da, dok regije mogu nastojati uvoditi nove strategije, kako bi ušle na nova tržišta, one mogu nadograđivati, a tako i diversificirati, postojeće znanje, vještine i sposobnosti u povezanim aktivnostima, ako je tu prijenos znanja najveći („povezana raznolikost”);

| 8. | naglašava da je za jačanje regionalnog gospodarstva važno usredotočiti se ne samo na pojedinačna područja konkurentne prednosti već i uspostaviti vrijednosni lanac koji povezuje sve faze razvoja i proizvodnje, od osnovnog istraživanja kroz istraživanje usmjereno na primjenu i prijenos tehnologije na posebne, korisne proizvode i nova poduzeća; |
| --- | --- |

8.

naglašava da je za jačanje regionalnog gospodarstva važno usredotočiti se ne samo na pojedinačna područja konkurentne prednosti već i uspostaviti vrijednosni lanac koji povezuje sve faze razvoja i proizvodnje, od osnovnog istraživanja kroz istraživanje usmjereno na primjenu i prijenos tehnologije na posebne, korisne proizvode i nova poduzeća;

| 9. | potiče regije da ulažu u aktivnosti koje uključuju više sektora i više tehnologija kojima se mogu stvoriti veze kroz cijelo regionalno gospodarstvo kako bi raznolikost poduzeća što više moguće mogla doprinijeti stvaranju većeg rasta i radnih mjesta, te od njih imati koristi; potiče, u tome smislu, regije da posebno iskoriste i njeguju potencijal svih vrsta MSP-ova – koji su, po definiciji, mikro, mala i srednja poduzeća (12) – jer oni potiču inovacije i stoga su od temeljne važnosti za gospodarstvo svake regije; |
| --- | --- |

9.

potiče regije da ulažu u aktivnosti koje uključuju više sektora i više tehnologija kojima se mogu stvoriti veze kroz cijelo regionalno gospodarstvo kako bi raznolikost poduzeća što više moguće mogla doprinijeti stvaranju većeg rasta i radnih mjesta, te od njih imati koristi; potiče, u tome smislu, regije da posebno iskoriste i njeguju potencijal svih vrsta MSP-ova – koji su, po definiciji, mikro, mala i srednja poduzeća (12) – jer oni potiču inovacije i stoga su od temeljne važnosti za gospodarstvo svake regije;

| 10. | mišljenja je da bi regije, prilikom odabira svojih prioriteta, trebale – uz jačanje inovacijskih sustava u cilju postizanja veće konkurentnosti i dodane vrijednosti – provoditi aktivnosti kojima se rješavaju strukturni i društveni problemi, kao što su nezaposlenost, siromaštvo, energetska sigurnost i demografske promjene; |
| --- | --- |

10.

mišljenja je da bi regije, prilikom odabira svojih prioriteta, trebale – uz jačanje inovacijskih sustava u cilju postizanja veće konkurentnosti i dodane vrijednosti – provoditi aktivnosti kojima se rješavaju strukturni i društveni problemi, kao što su nezaposlenost, siromaštvo, energetska sigurnost i demografske promjene;

| 11. | poziva regije da se ne fokusiraju samo na tehnološke inovacije, već da strategije temelje na što širem pojmu ulaganja; pri tome ne treba uzimati u obzir samo inovacije visoke tehnologije nego i one koje su niskotehnološke ili čak netehnološke, kao na primjer, optimizacija postupka ili preoblikovanje organizacija; u tom kontekstu izričito ističe socijalne i ekološke inovacije; naglašava da bi cilj inovacijskih strategija trebalo biti poticanje inovativne prakse; |
| --- | --- |

11.

poziva regije da se ne fokusiraju samo na tehnološke inovacije, već da strategije temelje na što širem pojmu ulaganja; pri tome ne treba uzimati u obzir samo inovacije visoke tehnologije nego i one koje su niskotehnološke ili čak netehnološke, kao na primjer, optimizacija postupka ili preoblikovanje organizacija; u tom kontekstu izričito ističe socijalne i ekološke inovacije; naglašava da bi cilj inovacijskih strategija trebalo biti poticanje inovativne prakse;

| 12. | svjestan je da je određivanje prioriteta osjetljiv postupak koji regije poduzimaju; vjeruje, stoga, da bi se uvođenjem sustava preispitivanja regijama ponudila mogućnost da ponovno razmotre svoje strategije; smatra da već i izbor učinkovitijih pokazatelja orijentiranih na rezultate, kao i kvaliteta suradnje mjerodavnih dionika, imaju odlučujući utjecaj na uspjeh strategije pametne specijalizacije i umanjuju rizik od odstupanja prilikom postavljanja prioriteta; |
| --- | --- |

12.

svjestan je da je određivanje prioriteta osjetljiv postupak koji regije poduzimaju; vjeruje, stoga, da bi se uvođenjem sustava preispitivanja regijama ponudila mogućnost da ponovno razmotre svoje strategije; smatra da već i izbor učinkovitijih pokazatelja orijentiranih na rezultate, kao i kvaliteta suradnje mjerodavnih dionika, imaju odlučujući utjecaj na uspjeh strategije pametne specijalizacije i umanjuju rizik od odstupanja prilikom postavljanja prioriteta;

Uže sudjelovanje sudionika unutar regija

| 13. | smatra da kvalitetna suradnja uprave s relevantnim sudionicima regije ima odlučujući utjecaj na uspjeh strategije RIS3 te znatno smanjuje rizik od odabira pogrešnih prioriteta; |
| --- | --- |

13.

smatra da kvalitetna suradnja uprave s relevantnim sudionicima regije ima odlučujući utjecaj na uspjeh strategije RIS3 te znatno smanjuje rizik od odabira pogrešnih prioriteta;

| 14. | naglašava pritom važnost savjetovanja s poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima jer će „vizija inovativnosti” polučiti uspjeh samo ako poduzeća imaju odgovarajući potencijal za njezinu primjenu; |
| --- | --- |

14.

naglašava pritom važnost savjetovanja s poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima jer će „vizija inovativnosti” polučiti uspjeh samo ako poduzeća imaju odgovarajući potencijal za njezinu primjenu;

| 15. | naglašava pritom nužnost da se razmotre i, prema potrebi, prošire dosadašnja savjetovanja i ciljane skupine kako se ne bi previdjeli budući pokretači inovacija; posebno važnim smatra uključivanje budućih poduzetnika; |
| --- | --- |

15.

naglašava pritom nužnost da se razmotre i, prema potrebi, prošire dosadašnja savjetovanja i ciljane skupine kako se ne bi previdjeli budući pokretači inovacija; posebno važnim smatra uključivanje budućih poduzetnika;

| 16. | ističe da je, u procesu razvoja zajedničke vizije, iz razloga vlasništva i podizanja svijesti, od temeljne važnosti što tješnja uključenost lokalnih i regionalnih stvaratelja politike, sveučilišta, istraživačkih i inovativnih centara i poduzeća, kao i civilnog društva i društvenih dionika; |
| --- | --- |

16.

ističe da je, u procesu razvoja zajedničke vizije, iz razloga vlasništva i podizanja svijesti, od temeljne važnosti što tješnja uključenost lokalnih i regionalnih stvaratelja politike, sveučilišta, istraživačkih i inovativnih centara i poduzeća, kao i civilnog društva i društvenih dionika;

| 17. | ističe važnost koju uska suradnja ima unutar trokuta znanja za prijenos znanja, primjerice u okviru Europskog instituta za istraživanje i inovacije ili u regionalnim klasterima i centrima za inovacije; naglašava, u ovom kontekstu, značenje „ulaganja u ljude”; |
| --- | --- |

17.

ističe važnost koju uska suradnja ima unutar trokuta znanja za prijenos znanja, primjerice u okviru Europskog instituta za istraživanje i inovacije ili u regionalnim klasterima i centrima za inovacije; naglašava, u ovom kontekstu, značenje „ulaganja u ljude”;

| 18. | poziva javne i privatne dionike da iskoriste brojne mogućnosti za financiranje tih djelovanja u okviru EFRR-a za 2014. – 2020., uključujući poticanjem osnivanja regionalnih inkubatora za inovacije i razvojem poveznica i sinergija među sveučilištima, drugim istraživačkim institutima i ustanovama visokog obrazovanja, inovativnim i kreativnim poduzetnicima i poduzećima te pružateljima potpore poduzećima i ulagačima, kao što je slučaj u kreativnim i kulturnim industrijama; |
| --- | --- |

18.

poziva javne i privatne dionike da iskoriste brojne mogućnosti za financiranje tih djelovanja u okviru EFRR-a za 2014. – 2020., uključujući poticanjem osnivanja regionalnih inkubatora za inovacije i razvojem poveznica i sinergija među sveučilištima, drugim istraživačkim institutima i ustanovama visokog obrazovanja, inovativnim i kreativnim poduzetnicima i poduzećima te pružateljima potpore poduzećima i ulagačima, kao što je slučaj u kreativnim i kulturnim industrijama;

| 19. | smatra da je, za taj proces, važno uspostaviti odgovarajuće strukture i učinkovitu upravu i da upravljačka tijela i ministarstva za ovaj proces moraju uspostaviti oblik međusobne suradnje i suradnje s poduzećima i ostalim sudionicima; poziva regionalne i nacionalne donositelje odluka i vlasti da moderniziraju unutarnje poslovne postupke prema zahtjevima za novi „postupak otkrivanja poduzetništva” te osobito da pristupe pojačanom i trajnom dijalogu s relevantnim dionicima; potiče MSP-ove u regijama s visokim udjelom takvih poduzeća da surađuju kroz odgovarajuće platforme kako bi ojačale svoju ulogu u procesu pametnih inovacija; preporučuje da se, po potrebi, resursi dostupni za izgradnju kapaciteta upotrijebe za daljnje osnaživanje upravnih tijela i dionika; |
| --- | --- |

19.

smatra da je, za taj proces, važno uspostaviti odgovarajuće strukture i učinkovitu upravu i da upravljačka tijela i ministarstva za ovaj proces moraju uspostaviti oblik međusobne suradnje i suradnje s poduzećima i ostalim sudionicima; poziva regionalne i nacionalne donositelje odluka i vlasti da moderniziraju unutarnje poslovne postupke prema zahtjevima za novi „postupak otkrivanja poduzetništva” te osobito da pristupe pojačanom i trajnom dijalogu s relevantnim dionicima; potiče MSP-ove u regijama s visokim udjelom takvih poduzeća da surađuju kroz odgovarajuće platforme kako bi ojačale svoju ulogu u procesu pametnih inovacija; preporučuje da se, po potrebi, resursi dostupni za izgradnju kapaciteta upotrijebe za daljnje osnaživanje upravnih tijela i dionika;

| 20. | smatra da bi svim tijelima i sudionicima uključenima na regionalnoj razini trebalo, ako je potrebno, biti ponuđeno visokokvalitetno osposobljavanje i seminari usmjereni na pitanja u vezi s pripremom i uvođenjem strategija pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

20.

smatra da bi svim tijelima i sudionicima uključenima na regionalnoj razini trebalo, ako je potrebno, biti ponuđeno visokokvalitetno osposobljavanje i seminari usmjereni na pitanja u vezi s pripremom i uvođenjem strategija pametne specijalizacije;

Postizanje sinergije među programima financiranja

| 21. | pozdravlja uspjehe koje su postigli Komisija i zakonodavac EU-a u nastojanjima da se poboljšaju okvirni uvjeti za sinergiju Europskog strukturnog i investicijskog fonda (ESIF) i drugih programa EU-a poput COSME-a te posebice Obzora 2020, primjerice putem jedinstvenih stopa ili kombiniranim financiranjem (13); |
| --- | --- |

21.

pozdravlja uspjehe koje su postigli Komisija i zakonodavac EU-a u nastojanjima da se poboljšaju okvirni uvjeti za sinergiju Europskog strukturnog i investicijskog fonda (ESIF) i drugih programa EU-a poput COSME-a te posebice Obzora 2020, primjerice putem jedinstvenih stopa ili kombiniranim financiranjem (13);

| 22. | potiče regije da u potpunosti iskoriste mogućnosti za financiranje, suradnju i ulaganja, uključujući prethodne i daljnje mjere (14), u cilju promicanja sinergija između ESIF-ova i Obzora 2020 te da, na taj način, zatvore inovacijski jaz između regija; |
| --- | --- |

22.

potiče regije da u potpunosti iskoriste mogućnosti za financiranje, suradnju i ulaganja, uključujući prethodne i daljnje mjere (14), u cilju promicanja sinergija između ESIF-ova i Obzora 2020 te da, na taj način, zatvore inovacijski jaz između regija;

| 23. | poziva, u tom pogledu, one regije koje kasne u izgradnji istraživačkih infrastruktura i kapaciteta na promicanje suradnje s izvrsnim istraživačkim ustanovama u smislu programa „teaming/twinning for excellence” kako bi same izgradile centre izvrsnosti koji će u budućnosti biti od koristi čitavom regionalnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

23.

poziva, u tom pogledu, one regije koje kasne u izgradnji istraživačkih infrastruktura i kapaciteta na promicanje suradnje s izvrsnim istraživačkim ustanovama u smislu programa „teaming/twinning for excellence” kako bi same izgradile centre izvrsnosti koji će u budućnosti biti od koristi čitavom regionalnom gospodarstvu;

| 24. | poziva regije da se u okviru strategije intenzivno posvete pitanju mogućnosti poticaja ulaganja u privatni sektor budući da se investicijski potencijal u području istraživanja, razvoja i inovacija može još poprilično proširiti; |
| --- | --- |

24.

poziva regije da se u okviru strategije intenzivno posvete pitanju mogućnosti poticaja ulaganja u privatni sektor budući da se investicijski potencijal u području istraživanja, razvoja i inovacija može još poprilično proširiti;

| 25. | poziva sve regionalne i nacionalne sudionike koji su zaduženi za pripremu i provedbu strategije RIS3, plana za istraživačke infrastrukture ESFRI-a, ESIF-a i Obzora 2020 na užu suradnju pri planiranju i koordinaciji te, ako je nužno, na razvoj odgovarajućih struktura (15) za povezivanje različitih razina državnih mjera; poziva države članice da razmijene najbolju praksu o takvim strukturama; |
| --- | --- |

25.

poziva sve regionalne i nacionalne sudionike koji su zaduženi za pripremu i provedbu strategije RIS3, plana za istraživačke infrastrukture ESFRI-a, ESIF-a i Obzora 2020 na užu suradnju pri planiranju i koordinaciji te, ako je nužno, na razvoj odgovarajućih struktura (15) za povezivanje različitih razina državnih mjera; poziva države članice da razmijene najbolju praksu o takvim strukturama;

| 26. | poziva GU REGIO i RTD da ustraju u svojim naporima za osiguravanje usklađenosti programa, kako bi se mogle stvoriti strategije; ističe da je potrebno pružiti zajedničku potporu nacionalnim i regionalnim vlastima u izradi i provedbi njihovih strategija; očekuje od GU-a REGIO i RTD da pojačaju suradnju u tom pogledu, posebno izdavanjem smjernica za uključene dionike; |
| --- | --- |

26.

poziva GU REGIO i RTD da ustraju u svojim naporima za osiguravanje usklađenosti programa, kako bi se mogle stvoriti strategije; ističe da je potrebno pružiti zajedničku potporu nacionalnim i regionalnim vlastima u izradi i provedbi njihovih strategija; očekuje od GU-a REGIO i RTD da pojačaju suradnju u tom pogledu, posebno izdavanjem smjernica za uključene dionike;

| 27. | pozdravlja sva nastojanja za proširenje usluga savjetovanja; smatra da bi bilo korisno da i potencijalni primatelji sredstava programa Obzor 2020 te odgovarajuće savjetodavne službe budu na odgovarajući način uključene u ovu razmjenu; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja sva nastojanja za proširenje usluga savjetovanja; smatra da bi bilo korisno da i potencijalni primatelji sredstava programa Obzor 2020 te odgovarajuće savjetodavne službe budu na odgovarajući način uključene u ovu razmjenu;

Bliska suradnja regija: vanjska dimenzija

| 28. | poziva regije ne samo da poboljšaju svoje interne veze između obrazovnih i istraživačkih institucija, poduzeća i uprave, nego da se također udruže s drugim regijama radi dopunjavanja vlastitog vrijednosnog lanca; |
| --- | --- |

28.

poziva regije ne samo da poboljšaju svoje interne veze između obrazovnih i istraživačkih institucija, poduzeća i uprave, nego da se također udruže s drugim regijama radi dopunjavanja vlastitog vrijednosnog lanca;

| 29. | ističe da će se prilike ojačati ako se uspostavi bliska suradnja između partnera zajednica za znanje i inovacije (ZZI) u regijama te tijela i organizacija uključenih u izradu i ispunjavanje RIS3 strategija kako je opisano u Prilogu IV. u dokumentu COM(2011)0615, 2011/0276(COD), C7-0335/2011, uključujući partnerstvo s regijama u kojima se nalaze postojeći i potencijalni kolokacijski centri, kao što su Regionalne zajednice za inovaciju i provedbu (RIC); |
| --- | --- |

29.

ističe da će se prilike ojačati ako se uspostavi bliska suradnja između partnera zajednica za znanje i inovacije (ZZI) u regijama te tijela i organizacija uključenih u izradu i ispunjavanje RIS3 strategija kako je opisano u Prilogu IV. u dokumentu COM(2011)0615, 2011/0276(COD), C7-0335/2011, uključujući partnerstvo s regijama u kojima se nalaze postojeći i potencijalni kolokacijski centri, kao što su Regionalne zajednice za inovaciju i provedbu (RIC);

| 30. | smatra ključnim pomaganje regionalnih strategija specijalizacije stvaranju novih europskih mreža izvrsnosti u nizu sektora, čime pomaže poticanju konkurentnosti i međunarodnog profila Europske unije; |
| --- | --- |

30.

smatra ključnim pomaganje regionalnih strategija specijalizacije stvaranju novih europskih mreža izvrsnosti u nizu sektora, čime pomaže poticanju konkurentnosti i međunarodnog profila Europske unije;

| 31. | smatra da suradnja različitih regija zbog uključenog prijenosa znanja i tehnologije može predstavljati veliku korist za gospodarsku snagu samih regija, ali i za EU kao cjelinu; podsjeća, s tim u vezi, na vrlo uspješne suradnje, poput onih u okviru inicijative „Regije znanja”; |
| --- | --- |

31.

smatra da suradnja različitih regija zbog uključenog prijenosa znanja i tehnologije može predstavljati veliku korist za gospodarsku snagu samih regija, ali i za EU kao cjelinu; podsjeća, s tim u vezi, na vrlo uspješne suradnje, poput onih u okviru inicijative „Regije znanja”;

| 32. | skreće pozornost na činjenicu da mnoge regije i dalje prežu pred kompleksnim troškom analize i koordinacije; stoga potiče regije da iskoriste zakonom predviđenu opciju o ulaganju do 15 % programskih sredstava izvan programskog područja (16); |
| --- | --- |

32.

skreće pozornost na činjenicu da mnoge regije i dalje prežu pred kompleksnim troškom analize i koordinacije; stoga potiče regije da iskoriste zakonom predviđenu opciju o ulaganju do 15 % programskih sredstava izvan programskog područja (16);

| 33. | ističe da su izazovi u pograničnim područjima često isti s obiju strana granice s obzirom na jednake teritorijalne značajke koje dijele ova područja; poziva Komisiju i države članice te lokalna i regionalna tijela vlasti da izrade prekogranične strategije pametne specijalizacije i da uspostave prekogranične klastere, koristeći sredstva EU-a za međuregionalnu suradnju; |
| --- | --- |

33.

ističe da su izazovi u pograničnim područjima često isti s obiju strana granice s obzirom na jednake teritorijalne značajke koje dijele ova područja; poziva Komisiju i države članice te lokalna i regionalna tijela vlasti da izrade prekogranične strategije pametne specijalizacije i da uspostave prekogranične klastere, koristeći sredstva EU-a za međuregionalnu suradnju;

| 34. | pozdravlja mogućnosti koje su predviđene Zajedničkim strateškim okvirom na području teritorijalne suradnje (17); pozdravlja također svaku drugu vrstu „internacionalizacije u malom” koje potiču regije i njihovi sudionici; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja mogućnosti koje su predviđene Zajedničkim strateškim okvirom na području teritorijalne suradnje (17); pozdravlja također svaku drugu vrstu „internacionalizacije u malom” koje potiču regije i njihovi sudionici;

o

o o

| 35. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
| --- | --- |

35.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama.

---

(1)  SL L 210, 31.7.2006., str. 25.

(2)  SL L 291, 21.10.2006., str. 11.

(3)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 21.

(4)  SL C 390 E, 18.12.2012., str. 27.

(5)  SL C 371 E, 20.12.2011., str. 39.

(6)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 120.

(7)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 104.

(8)  Članak 2., zakonodavni postupak 2011/0276(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0615, Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0482.

(9)  Prilog V., Tablica 1., ex-ante-uvjeti, zakonodavni postupak 2011/0276(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0615, Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0482.

(10)  Vidi definiciju „strategije pametne specijalizacije”, članak 2. stavak 2., točka 2.b (nova), zakonodavni postupak 2011/0276(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0615, Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0482.

(11)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home

(12)  Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća, malih i srednjih poduzeća (2003/361/EZ).

(13)

Članak 55. stavak 8. i članak 57., zakonodavni postupak 2011/0276(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0615, Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0482, članak 17.a, zakonodavni postupak 2011/0401(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0809, Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0499 i članak 31., zakonodavni postupak 2011/0399(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0810, Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0500.

(14)  Prilog I., točka 4.3.2., zakonodavni postupak 2011/0276(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0615, Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0482.

(15)  Prilog I., točka 4.1.2.b, zakonodavni postupak 2011/0276(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0615, Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0482.

(16)

Članak 60. stavak 2., zakonodavni postupak 2011/0276(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0615, Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0482.

(17)  Prilog I., točka 7.2., zakonodavni postupak 2011/0276(COD), koji se temelji na prijedlogu Uredbe COM(2011)0615, Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0482.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/9

---

P7_TA(2014)0009

Tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o izvješću o provedbi 2013.: razvoj i primjena tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u Europi (2013/2079(INI))

(2016/C 482/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (1) (Direktiva o hvatanju i skladištenju ugljikovog dioksida), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (1) (Direktiva o hvatanju i skladištenju ugljikovog dioksida),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. ožujka 2013. o budućnosti hvatanja i skladištenja ugljika u Europi (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. ožujka 2013. o budućnosti hvatanja i skladištenja ugljika u Europi (COM(2013)0180),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Okvir klimatskih i energetskih politika za 2030.” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Okvir klimatskih i energetskih politika za 2030.” (COM(2013)0169),

| — | uzimajući u obzir klimatski i energetski paket EU-a iz prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir klimatski i energetski paket EU-a iz prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. ožujka 2012. o planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika do 2050 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. ožujka 2012. o planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika do 2050 (2),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0430/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0430/2013),

| A. | budući da je hvatanje i skladištenje ugljika (CCS) tehnologija budućnosti koja bi mogla predstavljati jedini način da se postigne značajno smanjenje CO2 iz industrijskih izvora i ima potencijal za znatno smanjivanje emisija CO2 iz elektrana na fosilna goriva, ali su za poticanje inovacija, osiguravanja smanjenja troškova i potvrđivanja da je sigurna za okoliš potrebna ulaganja i dokazivanje da ju je moguće koristiti na industrijskoj razini; |
| --- | --- |

A.

budući da je hvatanje i skladištenje ugljika (CCS) tehnologija budućnosti koja bi mogla predstavljati jedini način da se postigne značajno smanjenje CO2 iz industrijskih izvora i ima potencijal za znatno smanjivanje emisija CO2 iz elektrana na fosilna goriva, ali su za poticanje inovacija, osiguravanja smanjenja troškova i potvrđivanja da je sigurna za okoliš potrebna ulaganja i dokazivanje da ju je moguće koristiti na industrijskoj razini;

| B. | budući da Međunarodna agencija za energiju predviđa da će fosilna goriva i dalje osiguravati 75 % svjetske mješavine energetskih izvora do 2030. te smatra da je tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika potrebna za ostvarivanje skoro 20 % smanjenja emisija CO2 potrebnog do 2050. te tvrdi da ako se ne primijeni tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika, bit će potrebno uložiti dodatnih 40 % u električnu energiju kako bi se spriječilo da temperatura poraste iznad 2 oC; |
| --- | --- |

B.

budući da Međunarodna agencija za energiju predviđa da će fosilna goriva i dalje osiguravati 75 % svjetske mješavine energetskih izvora do 2030. te smatra da je tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika potrebna za ostvarivanje skoro 20 % smanjenja emisija CO2 potrebnog do 2050. te tvrdi da ako se ne primijeni tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika, bit će potrebno uložiti dodatnih 40 % u električnu energiju kako bi se spriječilo da temperatura poraste iznad 2 oC;

| C. | budući da je hvatanje i skladištenje ugljika jedina tehnologija koja može osigurati znatna smanjenja emisija CO2 iz glavnih industrijskih sektora, uključujući čeličnu, cementnu i kemijsku industriju te rafinerije nafte, a u kombinaciji s uporabom biomase za proizvodnju električne energije ima potencijal pospješiti neto smanjenje emisija CO2; |
| --- | --- |

C.

budući da je hvatanje i skladištenje ugljika jedina tehnologija koja može osigurati znatna smanjenja emisija CO2 iz glavnih industrijskih sektora, uključujući čeličnu, cementnu i kemijsku industriju te rafinerije nafte, a u kombinaciji s uporabom biomase za proizvodnju električne energije ima potencijal pospješiti neto smanjenje emisija CO2;

| D. | budući da se na temelju trenutačnih razina uporabe fosilnih goriva i budućih prognoza u tom pogledu tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika čini ključnom za postizanje cilja održavanja porasta globalnih temperatura ispod 2 oC; |
| --- | --- |

D.

budući da se na temelju trenutačnih razina uporabe fosilnih goriva i budućih prognoza u tom pogledu tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika čini ključnom za postizanje cilja održavanja porasta globalnih temperatura ispod 2 oC;

| E. | budući da bi se razvoj tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika trebao smatrati strategijom koja je dopuna razvoju obnovljivih izvora energije u prijelazu na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se razvoj tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika trebao smatrati strategijom koja je dopuna razvoju obnovljivih izvora energije u prijelazu na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika;

| F. | budući da su 2007. čelnici vlada EU-a zadali cilj da do 2015. proradi 12 pokaznih postrojenja s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika, ali s obzirom na to da je njihova financijska održivost ovisila o visokoj cijeni ugljika, te se težnje sad ne mogu ostvariti; |
| --- | --- |

F.

budući da su 2007. čelnici vlada EU-a zadali cilj da do 2015. proradi 12 pokaznih postrojenja s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika, ali s obzirom na to da je njihova financijska održivost ovisila o visokoj cijeni ugljika, te se težnje sad ne mogu ostvariti;

| G. | budući da razvoj te tehnologije ne bi trebao služiti kao poticaj za povećanje udjela elektrana na fosilna goriva; |
| --- | --- |

G.

budući da razvoj te tehnologije ne bi trebao služiti kao poticaj za povećanje udjela elektrana na fosilna goriva;

| H. | budući da EU gubi vodeću poziciju na području tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika (ima samo jedan projekt koji se razmatra za financiranje u okviru programa NER300, a projekti u okviru Europskog energetskom programa za oporavak ili su dovršeni ili su prekinuti) i trenutačno nema učinkovitu politiku za promicanje razvoja vodećih projekata u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

H.

budući da EU gubi vodeću poziciju na području tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika (ima samo jedan projekt koji se razmatra za financiranje u okviru programa NER300, a projekti u okviru Europskog energetskom programa za oporavak ili su dovršeni ili su prekinuti) i trenutačno nema učinkovitu politiku za promicanje razvoja vodećih projekata u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika;

| I. | budući da bi šira javnost trebala uvijek dobiti potpunu i jasnu sliku o prednostima tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika i mogućim prijetnjama prije razvijanja bilo kakvog projekta na komercijalnoj razini; |
| --- | --- |

I.

budući da bi šira javnost trebala uvijek dobiti potpunu i jasnu sliku o prednostima tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika i mogućim prijetnjama prije razvijanja bilo kakvog projekta na komercijalnoj razini;

Veći ciljevi

| 1. | priznaje da uporaba tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika ima potencijal za omogućavanje EU-u da ostvari svoje ciljeve u pogledu nižih razina ugljika do 2050. s najmanjim mogućim troškovima te da prije svega treba dekarbonizirati industrije s velikim emisijama CO2; smatra da bi to također moglo doprinijeti raznolikosti i sigurnosti opskrbe energijom te istovremeno održavati i stvarati prilike za zapošljavanje; potvrđuje da hitno treba razviti niz vodećih projekata duž cijelog lanca hvatanja i skladištenja ugljika kako bi se odredila najbolja i financijski najisplativija rješenja te poziva Komisiju da odredi korake za ostvarivanje tog cilja; s obzirom na to da su tu potrebna znatna ulaganja, smatra da su za poticanje istraživanja te tehničke i sigurnosne primjene tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika osim sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) potrebni i dodatni instrumenti; |
| --- | --- |

1.

priznaje da uporaba tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika ima potencijal za omogućavanje EU-u da ostvari svoje ciljeve u pogledu nižih razina ugljika do 2050. s najmanjim mogućim troškovima te da prije svega treba dekarbonizirati industrije s velikim emisijama CO2; smatra da bi to također moglo doprinijeti raznolikosti i sigurnosti opskrbe energijom te istovremeno održavati i stvarati prilike za zapošljavanje; potvrđuje da hitno treba razviti niz vodećih projekata duž cijelog lanca hvatanja i skladištenja ugljika kako bi se odredila najbolja i financijski najisplativija rješenja te poziva Komisiju da odredi korake za ostvarivanje tog cilja; s obzirom na to da su tu potrebna znatna ulaganja, smatra da su za poticanje istraživanja te tehničke i sigurnosne primjene tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika osim sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) potrebni i dodatni instrumenti;

| 2. | smatra da bi, iako tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika može ponuditi dio rješenja za postizanje ciljeva ograničenja emisija stakleničkih plinova, bilo još bolje kad bi države članice mogle ostvariti ove ciljeve bez primjene tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

2.

smatra da bi, iako tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika može ponuditi dio rješenja za postizanje ciljeva ograničenja emisija stakleničkih plinova, bilo još bolje kad bi države članice mogle ostvariti ove ciljeve bez primjene tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika;

| 3. | poziva Komisiju da potiče uporabu tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika ne samo u vezi s proizvodnjom električne energije iz ugljena i plina, nego i iz niza drugih industrijskih sektora, kao što su kemijska industrija, metalurgija, željezna, čelična i cementna industrija te rafinerije; inzistira na tome da bi Komisija trebala obraditi pitanje uporabe tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u klimatskom i energetskom okviru do 2030. te bi trebala dati prijedloge za promicanje rane gradnje vodećih projekata u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da potiče uporabu tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika ne samo u vezi s proizvodnjom električne energije iz ugljena i plina, nego i iz niza drugih industrijskih sektora, kao što su kemijska industrija, metalurgija, željezna, čelična i cementna industrija te rafinerije; inzistira na tome da bi Komisija trebala obraditi pitanje uporabe tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u klimatskom i energetskom okviru do 2030. te bi trebala dati prijedloge za promicanje rane gradnje vodećih projekata u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika;

| 4. | poziva Komisiju i države članice da prihvate dalekosežne mjere za jačanje međunarodne suradnje i promicanje upotrebe tehnologija za ublažavanje učinaka klimatskih promjena kako bi rastuća gospodarstva usmjerile prema razvojnim alternativama s manjim iskorištavanjem ugljika, uključujući naprimjer hvatanje i skladištenje ugljika; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju i države članice da prihvate dalekosežne mjere za jačanje međunarodne suradnje i promicanje upotrebe tehnologija za ublažavanje učinaka klimatskih promjena kako bi rastuća gospodarstva usmjerile prema razvojnim alternativama s manjim iskorištavanjem ugljika, uključujući naprimjer hvatanje i skladištenje ugljika;

| 5. | vjeruje da bi u akcijskom planu za čeličnu industriju trebalo biti izričito navedeno da u tom sektoru treba razvijati vodeće projekte u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

5.

vjeruje da bi u akcijskom planu za čeličnu industriju trebalo biti izričito navedeno da u tom sektoru treba razvijati vodeće projekte u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika;

Vodeća uloga država članica

| 6. | priznaje da uporaba tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika nije moguća bez potpore država članica i privatnih ulagača te da države članice imaju apsolutno i suvereno pravo da potiču ili spriječe njezinu primjenu; primjećuje da iako su neke države članice navele da ne očekuju da će tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika imati važnu ulogu u njihovim strategijama smanjenja emisija, to ne bi smjelo onemogućiti inicijative onih koji smatraju da ta tehnologija može imati učinkovitu ulogu u njihovu prijelazu na gospodarstvo s malom razinom ugljika; |
| --- | --- |

6.

priznaje da uporaba tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika nije moguća bez potpore država članica i privatnih ulagača te da države članice imaju apsolutno i suvereno pravo da potiču ili spriječe njezinu primjenu; primjećuje da iako su neke države članice navele da ne očekuju da će tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika imati važnu ulogu u njihovim strategijama smanjenja emisija, to ne bi smjelo onemogućiti inicijative onih koji smatraju da ta tehnologija može imati učinkovitu ulogu u njihovu prijelazu na gospodarstvo s malom razinom ugljika;

| 7. | podsjeća Komisiju da je Parlament pozvao na pripremu zakonodavstva kojim bi se od svake države članice tražilo da osmisli strategiju za postizanje niske razine ugljika do 2050.; predlaže da se ti nacionalni planovi ažuriraju svakih pet godina; očekuje da se u njima navede hoće li i kako će dotične države članice koristiti tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

7.

podsjeća Komisiju da je Parlament pozvao na pripremu zakonodavstva kojim bi se od svake države članice tražilo da osmisli strategiju za postizanje niske razine ugljika do 2050.; predlaže da se ti nacionalni planovi ažuriraju svakih pet godina; očekuje da se u njima navede hoće li i kako će dotične države članice koristiti tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika;

| 8. | poziva Komisiju da predloži da bi države članice trebale izraditi i objaviti nacionalne planove za postizanje niske razine emisije ugljika prije Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama 2015.; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da predloži da bi države članice trebale izraditi i objaviti nacionalne planove za postizanje niske razine emisije ugljika prije Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama 2015.;

| 9. | naglašava da kod niske cijene ugljika države članice koje žele promicati uporabu tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika imaju glavnu ulogu u osiguravanju transparentnog toka prihoda i drugih mogućih i potrebnih financijskih potpora kako bi se osigurala izgradnja i rad vodećih projekata te operaterima koji se prvi na tržištu suočavaju s visokim troškovima osigurao povrat njihova ulaganja; primjećuje da bi mogle biti potrebne odgovarajuće regulatorne mjere ako se tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika misli komercijalno upotrebljavati; priznaje da se treba pridržavati standarda u vezi sa sigurnosti okoliša; |
| --- | --- |

9.

naglašava da kod niske cijene ugljika države članice koje žele promicati uporabu tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika imaju glavnu ulogu u osiguravanju transparentnog toka prihoda i drugih mogućih i potrebnih financijskih potpora kako bi se osigurala izgradnja i rad vodećih projekata te operaterima koji se prvi na tržištu suočavaju s visokim troškovima osigurao povrat njihova ulaganja; primjećuje da bi mogle biti potrebne odgovarajuće regulatorne mjere ako se tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika misli komercijalno upotrebljavati; priznaje da se treba pridržavati standarda u vezi sa sigurnosti okoliša;

Propisi i financiranje EU-a

| 10. | poziva Komisiju da razmisli o osnivanju europskog investicijskog fonda za industrijske inovacije kojim bi se poticao razvoj inovativnih tehnologija koje su dobre za okoliš, uključujući vodeće projekte u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika, druge inovativne tehnologije s niskom razinom ugljika i mjere za smanjivanje emisija CO2 iz industrija koje su veliki potrošači energije i njihovih procesa; predlaže da se to financira prodajom emisijskih jedinica iz sustava EU-a za trgovanje emisijama; naglašava da zbog toga ne bi smjelo doći do novih pritisaka na proračun EU-a; priznaje da bi pri oblikovanju parametara za upotrebu takvog fonda trebalo uzeti u obzir iskustvo stečeno iz ograničenja i nefleksibilnosti mehanizma financiranja u okviru programa NER300; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da razmisli o osnivanju europskog investicijskog fonda za industrijske inovacije kojim bi se poticao razvoj inovativnih tehnologija koje su dobre za okoliš, uključujući vodeće projekte u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika, druge inovativne tehnologije s niskom razinom ugljika i mjere za smanjivanje emisija CO2 iz industrija koje su veliki potrošači energije i njihovih procesa; predlaže da se to financira prodajom emisijskih jedinica iz sustava EU-a za trgovanje emisijama; naglašava da zbog toga ne bi smjelo doći do novih pritisaka na proračun EU-a; priznaje da bi pri oblikovanju parametara za upotrebu takvog fonda trebalo uzeti u obzir iskustvo stečeno iz ograničenja i nefleksibilnosti mehanizma financiranja u okviru programa NER300;

| 11. | smatra da politike i strategije hvatanja i skladištenja ugljika treba oblikovati samo na temelju jasnih dokaza o njihovu pozitivnom utjecaju na okoliš, stabilnost industrije EU-a, zapošljavanje u EU-u i dostupnost u pogledu cijena energije za javnost i industriju; |
| --- | --- |

11.

smatra da politike i strategije hvatanja i skladištenja ugljika treba oblikovati samo na temelju jasnih dokaza o njihovu pozitivnom utjecaju na okoliš, stabilnost industrije EU-a, zapošljavanje u EU-u i dostupnost u pogledu cijena energije za javnost i industriju;

| 12. | smatra da bi dugoročna potpora tehnologiji hvatanja i skladištenja ugljika trebala u najvećoj mjeri proizlaziti iz odgovarajućeg poticaja u pogledu cijene CO2 predlaže da Komisija osigura raspravu o mogućnostima tako što će provesti analizu sustava za koje je potrebno kupiti certifikat CCS kojim se dokazuju spriječene emisije CO2 skladištenjem ili obradom, razmjerno s onim CO2 koji sadrže fosilna goriva na tržištu; |
| --- | --- |

12.

smatra da bi dugoročna potpora tehnologiji hvatanja i skladištenja ugljika trebala u najvećoj mjeri proizlaziti iz odgovarajućeg poticaja u pogledu cijene CO2 predlaže da Komisija osigura raspravu o mogućnostima tako što će provesti analizu sustava za koje je potrebno kupiti certifikat CCS kojim se dokazuju spriječene emisije CO2 skladištenjem ili obradom, razmjerno s onim CO2 koji sadrže fosilna goriva na tržištu;

| 13. | zahtijeva od Komisije da pripremi smjernice za države članice u vezi s raznim financijskim i ostalim mehanizmima koje bi mogle upotrijebiti za potporu i poticanje razvoja tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te u vezi s pristupom sredstvima potpore iz proračuna EU-a; |
| --- | --- |

13.

zahtijeva od Komisije da pripremi smjernice za države članice u vezi s raznim financijskim i ostalim mehanizmima koje bi mogle upotrijebiti za potporu i poticanje razvoja tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te u vezi s pristupom sredstvima potpore iz proračuna EU-a;

| 14. | upozorava na odluku Europske investicijske banke o zabrani zajmova za izgradnju elektrana na ugljen koje bi emitirale više od 550 g CO2/kWh; naglašava da bez financijske potpore za razvoj tehnologije CCS od presudne će važnosti biti uvođenje strogih standarda u vezi s emisijskim učinkom; |
| --- | --- |

14.

upozorava na odluku Europske investicijske banke o zabrani zajmova za izgradnju elektrana na ugljen koje bi emitirale više od 550 g CO2/kWh; naglašava da bez financijske potpore za razvoj tehnologije CCS od presudne će važnosti biti uvođenje strogih standarda u vezi s emisijskim učinkom;

| 15. | smatra da bi Komisija trebala razmotriti na koji bi se način Istraživački fond EU-a za ugljen i čelik mogao iskoristiti za potporu predkomercijalnom predstavljanju tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u tim industrijskim sektorima; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi Komisija trebala razmotriti na koji bi se način Istraživački fond EU-a za ugljen i čelik mogao iskoristiti za potporu predkomercijalnom predstavljanju tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u tim industrijskim sektorima;

| 16. | cijeni poticaj koji norveška vlada daje projektima u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika unutar EU-a te izražava želju da se u pregovorima za sljedeće programsko razdoblje zatraži financijska potpora za vodeće projekte u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

16.

cijeni poticaj koji norveška vlada daje projektima u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika unutar EU-a te izražava želju da se u pregovorima za sljedeće programsko razdoblje zatraži financijska potpora za vodeće projekte u vezi s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika;

| 17. | zahtijeva da Komisija procijeni korist od usvajanja i razvijanja pilot-projekta hvatanja i skladištenja ugljika Ciuden u Španjolskoj, koji je dobio oko 100 milijuna EUR financijske potpore iz sredstava EU-a, kao europski ispitni pogon za tehnologije hvatanja i kopnenog skladištenja CO2; |
| --- | --- |

17.

zahtijeva da Komisija procijeni korist od usvajanja i razvijanja pilot-projekta hvatanja i skladištenja ugljika Ciuden u Španjolskoj, koji je dobio oko 100 milijuna EUR financijske potpore iz sredstava EU-a, kao europski ispitni pogon za tehnologije hvatanja i kopnenog skladištenja CO2;

Prijevoz i skladištenje

| 18. | priznaje da se mogu postići znatne uštede osnivanjem klastera industrijskih postrojenja s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika koji se opskrbljuju iz zajedničkih cjevovoda ili drugih sustava prijenosa CO2; ukazuje na to da se općenito ne može očekivati od operatera elektrana da uzmu u obzir buduće zahtjeve ostalih postrojenja te da bi se velika ulaganja, kao što su magistralni vodovi koji bi mogli prenositi CO2 iz brojnih izvora, mogla razviti u okviru javno-privatnih partnerstava; naglašava da bi države članice koje žele koristiti tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika mogle imati izravnu ulogu u osiguravanju prijevoza u vezi s hvatanjem i skladištenjem ugljika i određivanju dostupnosti infrastrukture za skladištenje; |
| --- | --- |

18.

priznaje da se mogu postići znatne uštede osnivanjem klastera industrijskih postrojenja s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika koji se opskrbljuju iz zajedničkih cjevovoda ili drugih sustava prijenosa CO2; ukazuje na to da se općenito ne može očekivati od operatera elektrana da uzmu u obzir buduće zahtjeve ostalih postrojenja te da bi se velika ulaganja, kao što su magistralni vodovi koji bi mogli prenositi CO2 iz brojnih izvora, mogla razviti u okviru javno-privatnih partnerstava; naglašava da bi države članice koje žele koristiti tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika mogle imati izravnu ulogu u osiguravanju prijevoza u vezi s hvatanjem i skladištenjem ugljika i određivanju dostupnosti infrastrukture za skladištenje;

| 19. | poziva na bližu suradnju sa Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadom u obliku razmjene stručnoga znanja i dobre prakse u svjetlu aktivnosti hvatanja i skladištenja ugljika poduzetih u okviru dijaloga o čistoj energiji između SAD-a i Kanade; |
| --- | --- |

19.

poziva na bližu suradnju sa Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadom u obliku razmjene stručnoga znanja i dobre prakse u svjetlu aktivnosti hvatanja i skladištenja ugljika poduzetih u okviru dijaloga o čistoj energiji između SAD-a i Kanade;

| 20. | inzistira na tome da bi se trebalo smatrati da se nove tehnologije s niskom razinom ugljika dopunjuju, a ne da se međusobno natječu; naglašava činjenicu da i obnovljivi izvori energije i hvatanje i skladištenje ugljika imaju svoju ulogu u budućoj mješavini energetskih izvora u EU-u te da tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika ne bi trebala ugroziti ostvarivanje obaveznog cilja EU-a u vezi s obnovljivim izvorima energije; poziva na predlaganje mjera za promicanje obiju tehnologija u klimatskom i energetskom okviru do 2030.; |
| --- | --- |

20.

inzistira na tome da bi se trebalo smatrati da se nove tehnologije s niskom razinom ugljika dopunjuju, a ne da se međusobno natječu; naglašava činjenicu da i obnovljivi izvori energije i hvatanje i skladištenje ugljika imaju svoju ulogu u budućoj mješavini energetskih izvora u EU-u te da tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika ne bi trebala ugroziti ostvarivanje obaveznog cilja EU-a u vezi s obnovljivim izvorima energije; poziva na predlaganje mjera za promicanje obiju tehnologija u klimatskom i energetskom okviru do 2030.;

| 21. | primjećuje da bi geologija Europe mogla ponuditi mnogo mogućih lokacija za trajnu sekvestraciju velikih količina CO2 , pa i ispod Sjevernog mora daleko od čovjekova prebivališta; podupire mjere i financiranje EU-a za stvaranje zajedničke definicije prirode skladišnog geoprostora, određivanje odgovarajućih skladišnih lokacija diljem Europe, razvoj pilot-projekata i pripremu geoprostora za skladištenje na industrijskoj razini na teritoriju država članica koje su s tim suglasne; |
| --- | --- |

21.

primjećuje da bi geologija Europe mogla ponuditi mnogo mogućih lokacija za trajnu sekvestraciju velikih količina CO2 , pa i ispod Sjevernog mora daleko od čovjekova prebivališta; podupire mjere i financiranje EU-a za stvaranje zajedničke definicije prirode skladišnog geoprostora, određivanje odgovarajućih skladišnih lokacija diljem Europe, razvoj pilot-projekata i pripremu geoprostora za skladištenje na industrijskoj razini na teritoriju država članica koje su s tim suglasne;

| 22. | poziva Komisiju da promiče razradu europskog atlasa s geoprostorima za skladištenje CO2; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da promiče razradu europskog atlasa s geoprostorima za skladištenje CO2;

| 23. | priznaje da je članak 6. Londonskog protokola izmijenjen tako da više ne treba onemogućavati prekogranični prijevoz CO2 za sekvestraciju; međutim, primjećuje da bi ratificiranje te promjene moglo potrajati još nekoliko godina; poziva Komisiju da razjasni postoje li neke okolnosti pod kojima će odobriti prekogranični prijevoz CO2 prije ratifikacije Protokola; |
| --- | --- |

23.

priznaje da je članak 6. Londonskog protokola izmijenjen tako da više ne treba onemogućavati prekogranični prijevoz CO2 za sekvestraciju; međutim, primjećuje da bi ratificiranje te promjene moglo potrajati još nekoliko godina; poziva Komisiju da razjasni postoje li neke okolnosti pod kojima će odobriti prekogranični prijevoz CO2 prije ratifikacije Protokola;

Odgovornost za skladištenje

| 24. | primjećuje zabrinutost subjekata koji bi se mogli baviti razvojem tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u vezi s tim da zahtjevi i obveze koje preuzimaju za geološko skladištenje CO2 na lokacijama koje odobre države članice nije moguće odrediti i da su pretjerani; međutim, upozorava na pravila o odgovornosti za skladištenje CO2 iz Direktive o geološkom skladištenju CO2 (Direktiva o tehnologiji CCS) i obveze koje moraju ispuniti nositelji dozvole za skladištenje; |
| --- | --- |

24.

primjećuje zabrinutost subjekata koji bi se mogli baviti razvojem tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika u vezi s tim da zahtjevi i obveze koje preuzimaju za geološko skladištenje CO2 na lokacijama koje odobre države članice nije moguće odrediti i da su pretjerani; međutim, upozorava na pravila o odgovornosti za skladištenje CO2 iz Direktive o geološkom skladištenju CO2 (Direktiva o tehnologiji CCS) i obveze koje moraju ispuniti nositelji dozvole za skladištenje;

| 25. | potpuno se slaže s time da treba spriječiti sva slučajna ispuštanja CO2 iz skladišnog geoprostora te treba zaštititi ekološki integritet projekta u skladu s člankom 1. Direktive o tehnologiji CCS; poziva Komisiju da pripremi smjernice o tome koliko bi točno unaprijed pregovorima između mogućih operatera i nadležnih tijela vlasti dotičnih država članica trebalo utvrditi uvjete u vezi s utvrđivanjem sukladnosti; |
| --- | --- |

25.

potpuno se slaže s time da treba spriječiti sva slučajna ispuštanja CO2 iz skladišnog geoprostora te treba zaštititi ekološki integritet projekta u skladu s člankom 1. Direktive o tehnologiji CCS; poziva Komisiju da pripremi smjernice o tome koliko bi točno unaprijed pregovorima između mogućih operatera i nadležnih tijela vlasti dotičnih država članica trebalo utvrditi uvjete u vezi s utvrđivanjem sukladnosti;

| 26. | ističe da se Direktivom o tehnologiji CCS državama članicama pruža velika fleksibilnost u vezi s određivanjem financijske sigurnosti koju moraju pružiti operateri s tehnologijom CCS i u vezi s određivanjem razdoblja nakon kojega se odgovornost za zatvoreni skladišni geoprostor prenosi na nadležno tijelo; smatra da će države članice koje žele promicati razvoj tehnologije CCS morati biti poduzetnije i prihvatiti veći dio odgovornosti od onog dijela koji se trenutačno podrazumijeva; |
| --- | --- |

26.

ističe da se Direktivom o tehnologiji CCS državama članicama pruža velika fleksibilnost u vezi s određivanjem financijske sigurnosti koju moraju pružiti operateri s tehnologijom CCS i u vezi s određivanjem razdoblja nakon kojega se odgovornost za zatvoreni skladišni geoprostor prenosi na nadležno tijelo; smatra da će države članice koje žele promicati razvoj tehnologije CCS morati biti poduzetnije i prihvatiti veći dio odgovornosti od onog dijela koji se trenutačno podrazumijeva;

| 27. | poziva Komisiju da revidira svoje dokumente sa smjernicama u vezi s Direktivom o tehnologiji CCS kako bi se ta pitanja pojasnila; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da revidira svoje dokumente sa smjernicama u vezi s Direktivom o tehnologiji CCS kako bi se ta pitanja pojasnila;

| 28. | smatra da se zahtjevom iz Direktive o tehnologiji CCS o tome da u slučaju istjecanja CO2 operateri moraju predati emisijske jedinice ne uzimaju u obzir skupe mjere sanacije koje su potrebne; boji se da ta obveza predstavlja dodatnu prepreku u razvoju tehnologije CCS; poziva Komisiju da u svojoj ocjeni Direktive o tehnologiji CCS predloži reviziju; |
| --- | --- |

28.

smatra da se zahtjevom iz Direktive o tehnologiji CCS o tome da u slučaju istjecanja CO2 operateri moraju predati emisijske jedinice ne uzimaju u obzir skupe mjere sanacije koje su potrebne; boji se da ta obveza predstavlja dodatnu prepreku u razvoju tehnologije CCS; poziva Komisiju da u svojoj ocjeni Direktive o tehnologiji CCS predloži reviziju;

Odgovornost za hvatanje i skladištenje

| 29. | inzistira na tome da više nije prihvatljivo ulagati u elektrane ili industrijska postrojenja koji bi mogli emitirati velike količine CO2 ne uzimajući u obzir kako će se te emisije smanjiti u budućnosti; |
| --- | --- |

29.

inzistira na tome da više nije prihvatljivo ulagati u elektrane ili industrijska postrojenja koji bi mogli emitirati velike količine CO2 ne uzimajući u obzir kako će se te emisije smanjiti u budućnosti;

| 30. | ističe da prema anketi Eurobarometra europski građani u velikoj mjeri nisu upoznati s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika, ali da oni koji jesu upoznati s tom tehnologijom više naginju tomu da je prihvate; poziva Komisiju i države članice da poboljšaju komunikaciju kako bi podigle javnu svijest o hvatanju i skladištenju ugljika i vjeruju da je bolje razumijevanje hvatanja i skladištenja ugljika ključno za javno prihvaćanje i njegovo korištenje; |
| --- | --- |

30.

ističe da prema anketi Eurobarometra europski građani u velikoj mjeri nisu upoznati s tehnologijom hvatanja i skladištenja ugljika, ali da oni koji jesu upoznati s tom tehnologijom više naginju tomu da je prihvate; poziva Komisiju i države članice da poboljšaju komunikaciju kako bi podigle javnu svijest o hvatanju i skladištenju ugljika i vjeruju da je bolje razumijevanje hvatanja i skladištenja ugljika ključno za javno prihvaćanje i njegovo korištenje;

| 31. | primjećuje da države članice smiju na različite načine ocijeniti odredbe Direktive o tehnologiji CCS kojima se zahtijeva da se prije dodjele uporabne dozvole elektranama obavi ocjena hvatanja, prijevoza i sposobnosti skladištenja; |
| --- | --- |

31.

primjećuje da države članice smiju na različite načine ocijeniti odredbe Direktive o tehnologiji CCS kojima se zahtijeva da se prije dodjele uporabne dozvole elektranama obavi ocjena hvatanja, prijevoza i sposobnosti skladištenja;

| 32. | poziva Komisiju da predloži da u državama članicama koje su odlučile iskoristiti tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika odgovarajuća priprema za primjenu tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika, ili drugih mjera za znatno smanjenje emisija CO2, može biti uvjet za izgradnju svih novih elektrana na fosilna goriva i industrijskih postrojenja s visokim emisijama i koja su veća od onoga što je dogovoreno, osim ako postrojenje služi za uravnoteženje vršnog opterećenja električne energije ili ako se država članica pridržava zakonodavnog zahtjeva o objavljivanju plana o ispunjavanju ciljeva u vezi sa smanjenjem CO2 do 2050. bez uporabe tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da predloži da u državama članicama koje su odlučile iskoristiti tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika odgovarajuća priprema za primjenu tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika, ili drugih mjera za znatno smanjenje emisija CO2, može biti uvjet za izgradnju svih novih elektrana na fosilna goriva i industrijskih postrojenja s visokim emisijama i koja su veća od onoga što je dogovoreno, osim ako postrojenje služi za uravnoteženje vršnog opterećenja električne energije ili ako se država članica pridržava zakonodavnog zahtjeva o objavljivanju plana o ispunjavanju ciljeva u vezi sa smanjenjem CO2 do 2050. bez uporabe tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika;

| 33. | poziva Komisiju da se provede analiza i dostavi izvješće o razini hvatanja i skladištenja ugljika koja se treba uvesti do određenih ključnih datuma, kao što je 2030., kako bi se sustavom hvatanja i skladištenja ugljika postigao značajan doprinos ciljevima smanjenja emisija do 2050.; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da se provede analiza i dostavi izvješće o razini hvatanja i skladištenja ugljika koja se treba uvesti do određenih ključnih datuma, kao što je 2030., kako bi se sustavom hvatanja i skladištenja ugljika postigao značajan doprinos ciljevima smanjenja emisija do 2050.;

Hvatanje i uporaba ugljika

| 34. | pozdravlja razne inicijative za uporabu CO2 tako da se smanjuju sveukupne emisije u atmosferu i stvaraju alternativni proizvodi kao što su održiva goriva za korištenje u prometu; posebno poziva Komisiju da hitno ocijeni potencijal uporabe CO2 kako bi se poboljšao oporavak u vezi s naftom i plinom u EU-u; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja razne inicijative za uporabu CO2 tako da se smanjuju sveukupne emisije u atmosferu i stvaraju alternativni proizvodi kao što su održiva goriva za korištenje u prometu; posebno poziva Komisiju da hitno ocijeni potencijal uporabe CO2 kako bi se poboljšao oporavak u vezi s naftom i plinom u EU-u;

o

o o

| 35. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

35.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 140, 5.6.2009., str. 114.

(2)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 75.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/14

---

P7_TA(2014)0010

Akcijski plan za e-zdravlje 2012. – 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o Akcijskom planu za e-zdravlje 2012. – 2020.: inovativna zdravstvena skrb za 21. stoljeće (2013/2061(INI))

(2016/C 482/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. prosinca 2012. pod nazivom „Akcijski plan za e-zdravlje 2012. – 2020.: inovativna zdravstvena skrb za 21. stoljeće” (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. prosinca 2012. pod nazivom „Akcijski plan za e-zdravlje 2012. – 2020.: inovativna zdravstvena skrb za 21. stoljeće” (COM(2012)0736),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. travnja 2004. pod nazivom „E-zdravlje – poboljšanje zdravstvene skrbi za europske građane: akcijski plan za europsko područje e-zdravlja” (COM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. travnja 2004. pod nazivom „E-zdravlje – poboljšanje zdravstvene skrbi za europske građane: akcijski plan za europsko područje e-zdravlja” (COM(2004)0356),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 2. srpnja 2008. o interoperabilnosti prekograničnih sustava elektroničkih zdravstvenih kartona (2008/594/EZ), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 2. srpnja 2008. o interoperabilnosti prekograničnih sustava elektroničkih zdravstvenih kartona (2008/594/EZ),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 4. studenog 2008. pod nazivom „Telemedicina u korist pacijenata, zdravstvenih sustava i društva” (COM(2008)0689), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 4. studenog 2008. pod nazivom „Telemedicina u korist pacijenata, zdravstvenih sustava i društva” (COM(2008)0689),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o strategijama e-zdravlja od siječnja 2011. pod nazivom „Europske zemlje na putu prema nacionalnim infrastrukturama e-zdravlja” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o strategijama e-zdravlja od siječnja 2011. pod nazivom „Europske zemlje na putu prema nacionalnim infrastrukturama e-zdravlja” (1),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0443/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0443/2013),

| A. | budući da je jednak pristup kvalitetnoj univerzalnoj zdravstvenoj skrbi temeljno pravo priznato na međunarodnoj razini, osobito u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

A.

budući da je jednak pristup kvalitetnoj univerzalnoj zdravstvenoj skrbi temeljno pravo priznato na međunarodnoj razini, osobito u Europskoj uniji;

| B. | budući da je pristup sustavima zdravstvene skrbi često ograničen kao posljedica financijskih ili regionalnih ograničenja (na primjer, u rijetko naseljenim područjima) i sustavi e-zdravlja mogu imati važnu ulogu u poboljšanju tih nejednakosti u vezi sa zdravljem; |
| --- | --- |

B.

budući da je pristup sustavima zdravstvene skrbi često ograničen kao posljedica financijskih ili regionalnih ograničenja (na primjer, u rijetko naseljenim područjima) i sustavi e-zdravlja mogu imati važnu ulogu u poboljšanju tih nejednakosti u vezi sa zdravljem;

| C. | budući da je povjerenje pacijenata u pružene usluge zdravstvene skrbi ključno za jamčenje visokokvalitetne zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

C.

budući da je povjerenje pacijenata u pružene usluge zdravstvene skrbi ključno za jamčenje visokokvalitetne zdravstvene skrbi;

| D. | budući da se u članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisuje da mjere Unije moraju nadopunjavati nacionalne politike i biti usmjerene na poboljšanje javnoga zdravlja suzbijanjem tjelesnih i duševnih bolesti i poremećaja te uklanjanjem izvora opasnosti za tjelesno i mentalno zdravlje; |
| --- | --- |

D.

budući da se u članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisuje da mjere Unije moraju nadopunjavati nacionalne politike i biti usmjerene na poboljšanje javnoga zdravlja suzbijanjem tjelesnih i duševnih bolesti i poremećaja te uklanjanjem izvora opasnosti za tjelesno i mentalno zdravlje;

| E. | budući da se stoga mjere Europske unije na području e-zdravlja sastoje od pomaganja svim nadležnim tijelima na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili državnoj razini da usklade napore na tom području i podržavanja njihovih mjera u područjima u kojima posredovanje EU-a može pridonijeti dodatnu vrijednost, pri čemu je cilj poboljšanje kvalitete života građana; |
| --- | --- |

E.

budući da se stoga mjere Europske unije na području e-zdravlja sastoje od pomaganja svim nadležnim tijelima na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili državnoj razini da usklade napore na tom području i podržavanja njihovih mjera u područjima u kojima posredovanje EU-a može pridonijeti dodatnu vrijednost, pri čemu je cilj poboljšanje kvalitete života građana;

| F. | budući da gospodarska kriza podrazumijeva rezove u nacionalnim proračunima zdravstvene skrbi, što podrazumijeva da treba pronaći rješenja za povećanje učinkovitosti sustava zdravstvene skrbi te tako osigurati njihovu održivost; |
| --- | --- |

F.

budući da gospodarska kriza podrazumijeva rezove u nacionalnim proračunima zdravstvene skrbi, što podrazumijeva da treba pronaći rješenja za povećanje učinkovitosti sustava zdravstvene skrbi te tako osigurati njihovu održivost;

| G. | budući da e-zdravlje treba biti isplativ i učinkovit način pružanja zdravstvene skrbi pacijentima s ciljem smanjivanja njihovih medicinskih troškova bez nepotrebnog terećenja aktualnih nacionalnih sustava zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

G.

budući da e-zdravlje treba biti isplativ i učinkovit način pružanja zdravstvene skrbi pacijentima s ciljem smanjivanja njihovih medicinskih troškova bez nepotrebnog terećenja aktualnih nacionalnih sustava zdravstvene skrbi;

| H. | budući da će se nejednakosti koje proizlaze iz digitalnog jaza proširiti i na nejednakosti u području zdravstvene skrbi ako se pri širenju usluge e-zdravlja ne poboljša pristup brzim internetskim vezama; |
| --- | --- |

H.

budući da će se nejednakosti koje proizlaze iz digitalnog jaza proširiti i na nejednakosti u području zdravstvene skrbi ako se pri širenju usluge e-zdravlja ne poboljša pristup brzim internetskim vezama;

| I. | budući da se organizacijski i kulturni pristupi pružanju zdravstvene skrbi razlikuju među pojedinim državama članicama, što je iznimno važno, posebno za poticanje inovacija; |
| --- | --- |

I.

budući da se organizacijski i kulturni pristupi pružanju zdravstvene skrbi razlikuju među pojedinim državama članicama, što je iznimno važno, posebno za poticanje inovacija;

| J. | budući da se suočavamo s brojnim prekograničnim zdravstvenim rizicima; |
| --- | --- |

J.

budući da se suočavamo s brojnim prekograničnim zdravstvenim rizicima;

| K. | budući da mobilnost građana unutar zdravstvenih sustava u vlastitoj zemlji raste te je danas sve uobičajenije da se neki pacijenti liječe izvan zemlje u kojoj imaju prebivalište; |
| --- | --- |

K.

budući da mobilnost građana unutar zdravstvenih sustava u vlastitoj zemlji raste te je danas sve uobičajenije da se neki pacijenti liječe izvan zemlje u kojoj imaju prebivalište;

| L. | budući da se člankom 4. stavkom 5. Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi utvrđuje da mjere Unije ne smiju utjecati na zakone i propise o upotrebi jezika u državama članicama; |
| --- | --- |

L.

budući da se člankom 4. stavkom 5. Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi utvrđuje da mjere Unije ne smiju utjecati na zakone i propise o upotrebi jezika u državama članicama;

| M. | budući da pacijentima ne pomaže nepotrebno ponavljanje kliničkih pretraga u slučajevima kad su njihovi nalazi već uključeni u njihove zdravstvene kartone te su dostupni zdravstvenim djelatnicima koji ih liječe na drugim mjestima; |
| --- | --- |

M.

budući da pacijentima ne pomaže nepotrebno ponavljanje kliničkih pretraga u slučajevima kad su njihovi nalazi već uključeni u njihove zdravstvene kartone te su dostupni zdravstvenim djelatnicima koji ih liječe na drugim mjestima;

| N. | budući da su informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) dovoljno napredovale da se mogu primijeniti u sustavima e-zdravlja te da je u različitim državama članicama EU-a i zemljama diljem svijeta to naišlo na pozitivan odjek, donoseći brojne prednosti na nacionalnoj razini, osobito kao način povećanja sigurnosti pacijenata, omogućavanja holističkog pristupa i potpore razvoju personalizirane medicinske skrbi kao i povećanja učinkovitosti, a time i održivosti sustava zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

N.

budući da su informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) dovoljno napredovale da se mogu primijeniti u sustavima e-zdravlja te da je u različitim državama članicama EU-a i zemljama diljem svijeta to naišlo na pozitivan odjek, donoseći brojne prednosti na nacionalnoj razini, osobito kao način povećanja sigurnosti pacijenata, omogućavanja holističkog pristupa i potpore razvoju personalizirane medicinske skrbi kao i povećanja učinkovitosti, a time i održivosti sustava zdravstvene skrbi;

| O. | budući da su ipak potrebna daljnja ulaganja u istraživanje, razvoj, ocjenjivanje i praćenje kako bi se osiguralo da sustavi e-zdravlja (uključujući mobilne aplikacije) donesu pozitivne rezultate; |
| --- | --- |

O.

budući da su ipak potrebna daljnja ulaganja u istraživanje, razvoj, ocjenjivanje i praćenje kako bi se osiguralo da sustavi e-zdravlja (uključujući mobilne aplikacije) donesu pozitivne rezultate;

| P. | budući da je u tom polju potrebna suradnja stručnjaka za informacijske i komunikacijske tehnologije, potrošača, pacijenata, neslužbenih njegovatelja, svih zdravstvenih djelatnika, a posebno liječnika, te javnih zdravstvenih tijela; |
| --- | --- |

P.

budući da je u tom polju potrebna suradnja stručnjaka za informacijske i komunikacijske tehnologije, potrošača, pacijenata, neslužbenih njegovatelja, svih zdravstvenih djelatnika, a posebno liječnika, te javnih zdravstvenih tijela;

| Q. | budući da su uspješne inicijative e-zdravlja i projekti poput epSOS-a ili inicijative Virtualni fiziološki čovjek pokazale veliku vrijednost rješenja sustava e-zdravlja; |
| --- | --- |

Q.

budući da su uspješne inicijative e-zdravlja i projekti poput epSOS-a ili inicijative Virtualni fiziološki čovjek pokazale veliku vrijednost rješenja sustava e-zdravlja;

| R. | budući da se važnost mora dati bazama podataka (kao što je računarstvo u oblaku) i pitanju mjesta i načina njihova pohranjivanja te budući da sigurnost takvih baza mora predstavljati prioritet; |
| --- | --- |

R.

budući da se važnost mora dati bazama podataka (kao što je računarstvo u oblaku) i pitanju mjesta i načina njihova pohranjivanja te budući da sigurnost takvih baza mora predstavljati prioritet;

| S. | budući da pravni aspekti i aspekti zaštite podataka glede e-zdravlja moraju biti prioritet i budući da su zdravstveni podaci iznimno osjetljive prirode te je potrebno uravnotežiti zaštitu podataka s pristupom podacima te jasno utvrditi odgovornosti; |
| --- | --- |

S.

budući da pravni aspekti i aspekti zaštite podataka glede e-zdravlja moraju biti prioritet i budući da su zdravstveni podaci iznimno osjetljive prirode te je potrebno uravnotežiti zaštitu podataka s pristupom podacima te jasno utvrditi odgovornosti;

| T. | budući da postoji potreba za regulatornim okvirom glede e-zdravlja u svim državama članicama; |
| --- | --- |

T.

budući da postoji potreba za regulatornim okvirom glede e-zdravlja u svim državama članicama;

| U. | budući da su potrebne smjernice EU-a za zdravstvene djelatnike o pravilnoj upotrebi podataka pacijenata; |
| --- | --- |

U.

budući da su potrebne smjernice EU-a za zdravstvene djelatnike o pravilnoj upotrebi podataka pacijenata;

| V. | budući da je potrebno podupirati upotrebu standarda za oblikovanje sustava e-zdravlja na razini cijelog EU-a te osigurati interoperabilnost tih sustava u različitim državama članicama kako bi se zajamčila njihova učinkovitost na europskoj i prekograničnoj razini, a pritom osigurati da mjere standardizacije budu namijenjene isključivo osiguravanju interoperabilnosti te da ne prouzroče monopol jednog aktera; |
| --- | --- |

V.

budući da je potrebno podupirati upotrebu standarda za oblikovanje sustava e-zdravlja na razini cijelog EU-a te osigurati interoperabilnost tih sustava u različitim državama članicama kako bi se zajamčila njihova učinkovitost na europskoj i prekograničnoj razini, a pritom osigurati da mjere standardizacije budu namijenjene isključivo osiguravanju interoperabilnosti te da ne prouzroče monopol jednog aktera;

| W. | budući da nemaju svi građani i zdravstveni djelatnici priliku koristiti se informatičkim alatima niti imaju potrebna znanja za korištenje uslugama e-zdravlja; |
| --- | --- |

W.

budući da nemaju svi građani i zdravstveni djelatnici priliku koristiti se informatičkim alatima niti imaju potrebna znanja za korištenje uslugama e-zdravlja;

| X. | budući da se zbog navedenog te radi pružanja potrebnog znanja i vještina svim sudionicima uključenima u sustav e-zdravlja:






  — | zdravstvenim djelatnicima mora pružiti strukovna obuka u vezi s korištenjem informacijske i komunikacijske tehnologije koja se primjenjuje u sustavima zdravstvene skrbi (ujedno i kao dio kontinuiranog profesionalnog razvoja); |
| --- | --- | --- |

X.

budući da se zbog navedenog te radi pružanja potrebnog znanja i vještina svim sudionicima uključenima u sustav e-zdravlja:

—

zdravstvenim djelatnicima mora pružiti strukovna obuka u vezi s korištenjem informacijske i komunikacijske tehnologije koja se primjenjuje u sustavima zdravstvene skrbi (ujedno i kao dio kontinuiranog profesionalnog razvoja);

| — | pacijentima i neslužbenim njegovateljima mora osigurati podrška u korištenju informacijske i komunikacijske tehnologije u sustavima zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

—

pacijentima i neslužbenim njegovateljima mora osigurati podrška u korištenju informacijske i komunikacijske tehnologije u sustavima zdravstvene skrbi;

| Y. | budući da zbog duže očekivane životne dobi i osjetljivosti na određene bolesti povezane sa spolom kronične bolesti i bolesti koje uzrokuju invalidnost u većoj mjeri pogađaju žene negoli muškarce; |
| --- | --- |

Y.

budući da zbog duže očekivane životne dobi i osjetljivosti na određene bolesti povezane sa spolom kronične bolesti i bolesti koje uzrokuju invalidnost u većoj mjeri pogađaju žene negoli muškarce;

| Z. | budući da pacijenti s kroničnim bolestima zahtijevaju multidisciplinarni pristup; |
| --- | --- |

Z.

budući da pacijenti s kroničnim bolestima zahtijevaju multidisciplinarni pristup;

| AA. | budući da rješenja e-zdravlja mogu poboljšati dobrobit pacijenata, pogotovo kroničnih, jer ih je lakše liječiti kod kuće; |
| --- | --- |

AA.

budući da rješenja e-zdravlja mogu poboljšati dobrobit pacijenata, pogotovo kroničnih, jer ih je lakše liječiti kod kuće;

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Komisije pod nazivom „Akcijski plan za e-zdravlje 2012. – 2020.: inovativna zdravstvena skrb za 21. stoljeće” kojim se dopunjava akcijski plan za e-zdravlje usvojen 2004. uvođenjem daljnjih mjera, posebno u pogledu poboljšanja pristupa zdravstvenim uslugama, smanjenja zdravstvenih troškova i osiguravanja veće jednakosti među europskim građanima; potiče Komisiju da nastavi s naporima glede općeg usvajanja sustava e-zdravlja diljem EU-a; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Komunikaciju Komisije pod nazivom „Akcijski plan za e-zdravlje 2012. – 2020.: inovativna zdravstvena skrb za 21. stoljeće” kojim se dopunjava akcijski plan za e-zdravlje usvojen 2004. uvođenjem daljnjih mjera, posebno u pogledu poboljšanja pristupa zdravstvenim uslugama, smanjenja zdravstvenih troškova i osiguravanja veće jednakosti među europskim građanima; potiče Komisiju da nastavi s naporima glede općeg usvajanja sustava e-zdravlja diljem EU-a;

| 2. | smatra da, unatoč svim svojim nedostacima, sustav e-zdravlja ima veliki potencijal te da može koristiti zdravstvenim djelatnicima, pacijentima, neslužbenim njegovateljima i samim nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

2.

smatra da, unatoč svim svojim nedostacima, sustav e-zdravlja ima veliki potencijal te da može koristiti zdravstvenim djelatnicima, pacijentima, neslužbenim njegovateljima i samim nadležnim tijelima;

| 3. | upućuje na mogućnosti aplikacija e-zdravlja koje omogućuju decentraliziranje zdravstvenih politika na regionalnoj i lokalnoj razini te prilagođavanje zdravstvene politike lokalnim potrebama i različitostima; |
| --- | --- |

3.

upućuje na mogućnosti aplikacija e-zdravlja koje omogućuju decentraliziranje zdravstvenih politika na regionalnoj i lokalnoj razini te prilagođavanje zdravstvene politike lokalnim potrebama i različitostima;

| 4. | smatra da će osiguravanje potrebnih alata za iskorištavanje javnih i odmah dostupnih najnovijih podataka olakšati bolje razumijevanje koristi i rizika, predviđanje nepovoljnih događaja i unapređenje učinkovitosti procjena zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

4.

smatra da će osiguravanje potrebnih alata za iskorištavanje javnih i odmah dostupnih najnovijih podataka olakšati bolje razumijevanje koristi i rizika, predviđanje nepovoljnih događaja i unapređenje učinkovitosti procjena zdravstvene tehnologije;

| 5. | ističe da aplikacije sustava e-zdravlja moraju biti dostupne svima te da prilikom izrade bilo kojeg proizvoda ili programske aplikacije dostupnost mora biti obvezni preduvjet kako bi se spriječile nejednakosti u pogledu pristupa; |
| --- | --- |

5.

ističe da aplikacije sustava e-zdravlja moraju biti dostupne svima te da prilikom izrade bilo kojeg proizvoda ili programske aplikacije dostupnost mora biti obvezni preduvjet kako bi se spriječile nejednakosti u pogledu pristupa;

| 6. | preporučuje da se poduzmu potrebne mjere kako bi se otklonio digitalni jaz između različitih regija država članica te osiguralo da pristup i korištenje uslugama e-zdravlja ne dovede do socijalne ili teritorijalne nejednakosti kako bi svi građani EU-a imali jednaku korist od sustava e-zdravlja, uključujući pacijente koji bi inače bili isključeni iz nacionalnih sustava zdravstvene skrbi ili koji ne primaju odgovarajuću njegu; |
| --- | --- |

6.

preporučuje da se poduzmu potrebne mjere kako bi se otklonio digitalni jaz između različitih regija država članica te osiguralo da pristup i korištenje uslugama e-zdravlja ne dovede do socijalne ili teritorijalne nejednakosti kako bi svi građani EU-a imali jednaku korist od sustava e-zdravlja, uključujući pacijente koji bi inače bili isključeni iz nacionalnih sustava zdravstvene skrbi ili koji ne primaju odgovarajuću njegu;

| 7. | poziva Komisiju i države članice da ženama omoguće jednak pristup području e-zdravlja, ne samo kao pacijenticama, nego i kao njegovateljicama (profesionalnim ili neprofesionalnim), specijalisticama u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te kreatoricama politika; naglašava da žene tijekom cijelog svog života sudjeluju u svim razinama zdravstvenog sektora; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju i države članice da ženama omoguće jednak pristup području e-zdravlja, ne samo kao pacijenticama, nego i kao njegovateljicama (profesionalnim ili neprofesionalnim), specijalisticama u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te kreatoricama politika; naglašava da žene tijekom cijelog svog života sudjeluju u svim razinama zdravstvenog sektora;

| 8. | poziva Komisiju da potiče i promiče usluge e-zdravlja oblikovane za (neslužbene) njegovatelje koji su članovi obitelji kako bi im se pomoglo u njihovim često teškim zadaćama pružanja njege te kako bi im se omogućilo da pružaju najbolju moguću njegu; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da potiče i promiče usluge e-zdravlja oblikovane za (neslužbene) njegovatelje koji su članovi obitelji kako bi im se pomoglo u njihovim često teškim zadaćama pružanja njege te kako bi im se omogućilo da pružaju najbolju moguću njegu;

| 9. | naglašava iznimnu važnost toga da zdravstveni djelatnici usvoje „kulturu e-zdravlja” te da se stvore uvjeti za veću ulogu pacijenata u sustavu e-zdravlja i veće povjerenje u njega; |
| --- | --- |

9.

naglašava iznimnu važnost toga da zdravstveni djelatnici usvoje „kulturu e-zdravlja” te da se stvore uvjeti za veću ulogu pacijenata u sustavu e-zdravlja i veće povjerenje u njega;

| 10. | u tome pogledu ističe važnost jačanja uloge zdravstvenih djelatnika kao i pacijenata te organizacija pacijenata u provedbi i razvoju Akcijskog plana za e-zdravlje |
| --- | --- |

10.

u tome pogledu ističe važnost jačanja uloge zdravstvenih djelatnika kao i pacijenata te organizacija pacijenata u provedbi i razvoju Akcijskog plana za e-zdravlje

| 11. | posebno ističe da je potrebno pacijentima osigurati mogućnost uvida i korištenja podataka o vlastitom zdravlju te stoga poziva Komisiju i države članice da osiguraju zdravstvenu pismenost pacijenata kako bi se omogućila učinkovita provedba alata e-zdravlja; |
| --- | --- |

11.

posebno ističe da je potrebno pacijentima osigurati mogućnost uvida i korištenja podataka o vlastitom zdravlju te stoga poziva Komisiju i države članice da osiguraju zdravstvenu pismenost pacijenata kako bi se omogućila učinkovita provedba alata e-zdravlja;

| 12. | poziva Komisiju i države članice da osobitu pozornost obrate na digitalnu pismenost i tehničko osposobljavanje kako bi se osigurala stvarna učinkovitost i dostupnost alata e-zdravlja cjelokupnoj populaciji, u prvom redu telemedicine; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice da osobitu pozornost obrate na digitalnu pismenost i tehničko osposobljavanje kako bi se osigurala stvarna učinkovitost i dostupnost alata e-zdravlja cjelokupnoj populaciji, u prvom redu telemedicine;

| 13. | izražava duboko žaljenje glede predloženih smanjenja instrumenta za povezivanje Europe namijenjenog širokopojasnim i digitalnim uslugama, naročito s obzirom na postojeću krizu konkurentnosti unutar Unije; nada se da će financiranje tog područja biti zadržano u okviru programa Obzor 2020.; potiče lokalna i regionalna tijela javne uprave da se učinkovito koriste fondovima EU-a za financiranje e-zdravlja i širenje zdravstvene pismenosti, a da pritom ne smanjuju sredstva za financiranje tradicionalnih usluga zdravstvene skrbi ili, primjerice, zatvaraju javne bolnice u vlasništvu lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

13.

izražava duboko žaljenje glede predloženih smanjenja instrumenta za povezivanje Europe namijenjenog širokopojasnim i digitalnim uslugama, naročito s obzirom na postojeću krizu konkurentnosti unutar Unije; nada se da će financiranje tog područja biti zadržano u okviru programa Obzor 2020.; potiče lokalna i regionalna tijela javne uprave da se učinkovito koriste fondovima EU-a za financiranje e-zdravlja i širenje zdravstvene pismenosti, a da pritom ne smanjuju sredstva za financiranje tradicionalnih usluga zdravstvene skrbi ili, primjerice, zatvaraju javne bolnice u vlasništvu lokalnih zajednica;

| 14. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju potrebne ekonomske, ljudske i materijalne resurse kojima će se osigurati da pristup i korištenje uslugama e-zdravlja ne dovedu do porasta teritorijalnih nejednakosti koje već utječu na pristup postojećim uslugama informacijskih i komunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju potrebne ekonomske, ljudske i materijalne resurse kojima će se osigurati da pristup i korištenje uslugama e-zdravlja ne dovedu do porasta teritorijalnih nejednakosti koje već utječu na pristup postojećim uslugama informacijskih i komunikacijskih tehnologija;

| 15. | posebno potiče nadležna tijela u državama članicama da u potpunosti iskoriste strukturne fondove EU-a u svrhu poboljšanja internetske povezanosti i smanjenja digitalnog jaza; |
| --- | --- |

15.

posebno potiče nadležna tijela u državama članicama da u potpunosti iskoriste strukturne fondove EU-a u svrhu poboljšanja internetske povezanosti i smanjenja digitalnog jaza;

| 16. | poziva Komisiju da podupre ova nastojanja Digitalnim planom za Europu, omogući korištenje tih sredstava u navedenu svrhu osiguravajući jasne smjernice glede financiranja u korist izravne potpore sektorima IKT-a i zdravstva te da dodatno surađuje s pružateljima telekomunikacijskih usluga u poticanju pokrivenosti uslugama širokopojasnog interneta; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da podupre ova nastojanja Digitalnim planom za Europu, omogući korištenje tih sredstava u navedenu svrhu osiguravajući jasne smjernice glede financiranja u korist izravne potpore sektorima IKT-a i zdravstva te da dodatno surađuje s pružateljima telekomunikacijskih usluga u poticanju pokrivenosti uslugama širokopojasnog interneta;

| 17. | poziva Komisiju i države članice da razviju nove alate e-zdravlja koji su pristupačni i jednostavni za korištenje za starije osobe i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju i države članice da razviju nove alate e-zdravlja koji su pristupačni i jednostavni za korištenje za starije osobe i osobe s invaliditetom;

| 18. | poziva Komisiju da potiče rješenja e-zdravlja za žene koje žive izolirano, ne samo za žene koje žive u udaljenim područjima nego i za žene koje su vezane uz kuću i nisu mobilne i/ili nemaju (društvenu) mrežu potpore kako bi ostale zdrave i dobro se osjećale; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da potiče rješenja e-zdravlja za žene koje žive izolirano, ne samo za žene koje žive u udaljenim područjima nego i za žene koje su vezane uz kuću i nisu mobilne i/ili nemaju (društvenu) mrežu potpore kako bi ostale zdrave i dobro se osjećale;

| 19. | poziva Komisiju i države članice da preuzmu vodeću ulogu u okupljanju različitih dionika kako bi razmijenili iskustva i najbolje primjere iz prakse; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju i države članice da preuzmu vodeću ulogu u okupljanju različitih dionika kako bi razmijenili iskustva i najbolje primjere iz prakse;

| 20. | u svjetlu navedenih razmatranja, poziva na uspostavu platforme suradnje u istraživanju među pacijentima, sveučilištima, industrijom i stručnjacima radi osiguranja isporuke učinkovite i uključive politike e-zdravlja; |
| --- | --- |

20.

u svjetlu navedenih razmatranja, poziva na uspostavu platforme suradnje u istraživanju među pacijentima, sveučilištima, industrijom i stručnjacima radi osiguranja isporuke učinkovite i uključive politike e-zdravlja;

| 21. | ističe da razvoj aplikacija e-zdravlja, uključujući korištenje i ponovno korištenje zdravstvenih podataka zahtijeva mjere koje se tiču sigurnosti, zaštite podataka, odgovornosti i povrata radi zaštite osjetljivih podataka od hakera, nezakonite prodaje podataka ili drugih oblika zlouporabe; u tome smislu pozdravlja namjeru Komisije da pokrene studiju o pravnim aspektima usluga e-zdravlja; |
| --- | --- |

21.

ističe da razvoj aplikacija e-zdravlja, uključujući korištenje i ponovno korištenje zdravstvenih podataka zahtijeva mjere koje se tiču sigurnosti, zaštite podataka, odgovornosti i povrata radi zaštite osjetljivih podataka od hakera, nezakonite prodaje podataka ili drugih oblika zlouporabe; u tome smislu pozdravlja namjeru Komisije da pokrene studiju o pravnim aspektima usluga e-zdravlja;

| 22. | poziva Komisiju i države članice da predlože smjernice i zakonodavne prijedloge kojim bi se popunio trenutačni pravni vakuum, posebno u polju subjektivne i objektivne odgovornosti i kako bi se osigurala učinkovita primjena sustava e-zdravlja na razini EU-a; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice da predlože smjernice i zakonodavne prijedloge kojim bi se popunio trenutačni pravni vakuum, posebno u polju subjektivne i objektivne odgovornosti i kako bi se osigurala učinkovita primjena sustava e-zdravlja na razini EU-a;

| 23. | posebno potiče Komisiju i države članice da nastave s uvođenjem smjernica i zakonodavstva o pravnim aspektima i aspektima zaštite podataka u vezi s e-zdravljem, osobito zakonodavstvo koje omogućuje zaštitu dijeljenja, obrade i analize podataka kako bi se zaštita podataka uravnotežila s pristupom podacima; |
| --- | --- |

23.

posebno potiče Komisiju i države članice da nastave s uvođenjem smjernica i zakonodavstva o pravnim aspektima i aspektima zaštite podataka u vezi s e-zdravljem, osobito zakonodavstvo koje omogućuje zaštitu dijeljenja, obrade i analize podataka kako bi se zaštita podataka uravnotežila s pristupom podacima;

| 24. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju dobro upravljanje i poslovanje zdravstvenim informacijama na internetu; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju dobro upravljanje i poslovanje zdravstvenim informacijama na internetu;

| 25. | ističe potrebu za kontinuiranom i specijaliziranom obukom o e-zdravlju za liječnike, ostale zdravstvene djelatnike, pacijente i neslužbene njegovatelje kako bi im se pomoglo da razviju svoju informatičku pismenost te da tako u najvećoj mogućoj mjeri imaju koristi od usluga e-zdravlja bez povećanja socijalnih ili teritorijalnih nejednakosti; |
| --- | --- |

25.

ističe potrebu za kontinuiranom i specijaliziranom obukom o e-zdravlju za liječnike, ostale zdravstvene djelatnike, pacijente i neslužbene njegovatelje kako bi im se pomoglo da razviju svoju informatičku pismenost te da tako u najvećoj mogućoj mjeri imaju koristi od usluga e-zdravlja bez povećanja socijalnih ili teritorijalnih nejednakosti;

| 26. | smatra da bi takva pomoć i obuka trebale davati prednost:






  1) | osposobljavanju za korištenje IT alata i digitalnom osposobljavanju u području zdravstva te unaprjeđivanju nužnih vještina za zdravstvene djelatnike; u tom smislu, studente i mlade stručnjake treba upoznati s najnovijim programima obuke o e-zdravlju; |
| --- | --- | --- |

26.

smatra da bi takva pomoć i obuka trebale davati prednost:

1)

osposobljavanju za korištenje IT alata i digitalnom osposobljavanju u području zdravstva te unaprjeđivanju nužnih vještina za zdravstvene djelatnike; u tom smislu, studente i mlade stručnjake treba upoznati s najnovijim programima obuke o e-zdravlju;

| 2) | internetskoj pismenosti i svijesti o uslugama e-zdravlja za pacijente na nacionalnoj i prekograničnoj razini; |
| --- | --- |

2)

internetskoj pismenosti i svijesti o uslugama e-zdravlja za pacijente na nacionalnoj i prekograničnoj razini;

| 27. | predlaže da se u obzir uzmu mišljenja liječnika, ostalih djelatnika u zdravstvu i udruga pacijenata, ne samo prilikom razvoja elektroničkih aplikacija e-zdravlja, nego i prilikom njihova ocjenjivanja i praćenja; |
| --- | --- |

27.

predlaže da se u obzir uzmu mišljenja liječnika, ostalih djelatnika u zdravstvu i udruga pacijenata, ne samo prilikom razvoja elektroničkih aplikacija e-zdravlja, nego i prilikom njihova ocjenjivanja i praćenja;

| 28. | ističe važnost očuvanja humane dimenzije u zdravstvenoj skrbi, osobito u kontekstu starenja stanovništva, što za posljedicu ostavlja rastuće teškoće u odvajanju medicinskog aspekta od socijalnog; stoga poziva Komisiju da osigura da tehnologija e-zdravlja ne zamijeni odnos povjerenja između pacijenata i zdravstvenih djelatnika ili njegovatelja; |
| --- | --- |

28.

ističe važnost očuvanja humane dimenzije u zdravstvenoj skrbi, osobito u kontekstu starenja stanovništva, što za posljedicu ostavlja rastuće teškoće u odvajanju medicinskog aspekta od socijalnog; stoga poziva Komisiju da osigura da tehnologija e-zdravlja ne zamijeni odnos povjerenja između pacijenata i zdravstvenih djelatnika ili njegovatelja;

| 29. | poziva države članice i Komisiju da pokrenu kampanje u vezi s podizanjem svijesti o e-zdravlju i obuci o informatičkoj pismenosti (uzimajući u obzir socijalne i teritorijalne nejednakosti) usmjerene na prevladavanje nedostatka znanja i povjerenja među pacijentima, građanima i zdravstvenim djelatnicima; smatra da te kampanje moraju biti prilagođene društvenoj skupini kojoj su upućene s obzirom na to da su informacije i aktivno sudjelovanje građana od ključne važnosti za dobar razvoj novih modela pružanja zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice i Komisiju da pokrenu kampanje u vezi s podizanjem svijesti o e-zdravlju i obuci o informatičkoj pismenosti (uzimajući u obzir socijalne i teritorijalne nejednakosti) usmjerene na prevladavanje nedostatka znanja i povjerenja među pacijentima, građanima i zdravstvenim djelatnicima; smatra da te kampanje moraju biti prilagođene društvenoj skupini kojoj su upućene s obzirom na to da su informacije i aktivno sudjelovanje građana od ključne važnosti za dobar razvoj novih modela pružanja zdravstvene skrbi;

| 30. | potiče države članice da pojačaju suradnju na području e-zdravlja na nacionalnoj, regionalnoj i prekograničnoj razini tako da zemlje naprednije u tom području mogu prenositi svoja znanja manje iskusnim zemljama; |
| --- | --- |

30.

potiče države članice da pojačaju suradnju na području e-zdravlja na nacionalnoj, regionalnoj i prekograničnoj razini tako da zemlje naprednije u tom području mogu prenositi svoja znanja manje iskusnim zemljama;

| 31. | poziva države članice da podijele iskustvo, znanje i dobru praksu te da surađuju međusobno, s Komisijom i s dionicima kako bi se postigla veća učinkovitost sustava e-zdravlja usmjerenih na pacijente; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice da podijele iskustvo, znanje i dobru praksu te da surađuju međusobno, s Komisijom i s dionicima kako bi se postigla veća učinkovitost sustava e-zdravlja usmjerenih na pacijente;

| 32. | u vezi s tim ističe da države članice trebaju nastaviti surađivati putem elektroničkih platformi koje im omogućuju da dijele dobre primjere iz prakse glede sustava e-zdravlja i rješenja te da Komisija i države članice trebaju podupirati suradnju između različitih projekata e-zdravlja u EU-u; |
| --- | --- |

32.

u vezi s tim ističe da države članice trebaju nastaviti surađivati putem elektroničkih platformi koje im omogućuju da dijele dobre primjere iz prakse glede sustava e-zdravlja i rješenja te da Komisija i države članice trebaju podupirati suradnju između različitih projekata e-zdravlja u EU-u;

| 33. | ističe mogućnosti aplikacija za mobilne uređaje za pacijente, osobito one s kroničnim bolestima te potiče razvoj korisnih aplikacija posebno usmjerenih na zdravlje s medicinski provjerenim sadržajima; |
| --- | --- |

33.

ističe mogućnosti aplikacija za mobilne uređaje za pacijente, osobito one s kroničnim bolestima te potiče razvoj korisnih aplikacija posebno usmjerenih na zdravlje s medicinski provjerenim sadržajima;

| 34. | potiče Komisiju da osmisli akcijski plan za m-zdravlje za mobilne uređaje koji bi trebao uključivati smjernice za nadzor tržišta aplikacija m-zdravlja kako bi se osigurala zaštita podataka i pouzdanost pruženih informacija o zdravlju, kao i jamstvo da su takve aplikacije razvijene pod odgovarajućim liječničkim nadzorom; |
| --- | --- |

34.

potiče Komisiju da osmisli akcijski plan za m-zdravlje za mobilne uređaje koji bi trebao uključivati smjernice za nadzor tržišta aplikacija m-zdravlja kako bi se osigurala zaštita podataka i pouzdanost pruženih informacija o zdravlju, kao i jamstvo da su takve aplikacije razvijene pod odgovarajućim liječničkim nadzorom;

| 35. | poziva Komisiju i države članice da usvoje standarde za mobilne aplikacije zdravstvene skrbi kako bi se osigurala točnost informacija koje prenose te ispravio nedostatak pravne jasnoće i transparentnosti u upotrebi podataka koje takve aplikacije prikupljaju; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju i države članice da usvoje standarde za mobilne aplikacije zdravstvene skrbi kako bi se osigurala točnost informacija koje prenose te ispravio nedostatak pravne jasnoće i transparentnosti u upotrebi podataka koje takve aplikacije prikupljaju;

| 36. | potiče Komisiju i države članice da nastave raditi na pilot-projektima, kao što su projekt epSOS i „Obnavljanje zdravlja” i/ili inicijativa Virtualni fiziološki čovjek, u svrhu postizanja interoperabilnosti na europskoj razini te nastavka poticanja inovativnih rješenja usmjerenih na njegu pojedinca, uključujući napredno oblikovanje i simulacije potrebne radi postizanja ciljeva prediktivne i personalizirane medicine; |
| --- | --- |

36.

potiče Komisiju i države članice da nastave raditi na pilot-projektima, kao što su projekt epSOS i „Obnavljanje zdravlja” i/ili inicijativa Virtualni fiziološki čovjek, u svrhu postizanja interoperabilnosti na europskoj razini te nastavka poticanja inovativnih rješenja usmjerenih na njegu pojedinca, uključujući napredno oblikovanje i simulacije potrebne radi postizanja ciljeva prediktivne i personalizirane medicine;

| 37. | naglašava da je organizacija sustava zdravstvene skrbi u nadležnosti tijela država članica; ipak poziva Komisiju da nastavi surađivati sa zdravstvenim djelatnicima, udrugama pacijenata, ostalim ključnim dionicima i nadležnim tijelima prilikom razrade svojih politika i rješavanju sukoba prioriteta u sustavu e-zdravlja, imajući na umu da je glavni prioritet pristup pacijenata učinkovitom i pristupačnom sustavu zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

37.

naglašava da je organizacija sustava zdravstvene skrbi u nadležnosti tijela država članica; ipak poziva Komisiju da nastavi surađivati sa zdravstvenim djelatnicima, udrugama pacijenata, ostalim ključnim dionicima i nadležnim tijelima prilikom razrade svojih politika i rješavanju sukoba prioriteta u sustavu e-zdravlja, imajući na umu da je glavni prioritet pristup pacijenata učinkovitom i pristupačnom sustavu zdravstvene skrbi;

| 38. | naglašava da se sustavom e-zdravlje otvaraju nova radna mjesta u zdravstvu, istraživanju i zdravstvenim uslugama te u tom smislu poziva Komisiju da potakne nacionalne vlasti da iskoriste fondove EU-a za financiranje programa e-zdravlja i prekograničnih zdravstvenih prijetnji; |
| --- | --- |

38.

naglašava da se sustavom e-zdravlje otvaraju nova radna mjesta u zdravstvu, istraživanju i zdravstvenim uslugama te u tom smislu poziva Komisiju da potakne nacionalne vlasti da iskoriste fondove EU-a za financiranje programa e-zdravlja i prekograničnih zdravstvenih prijetnji;

| 39. | budući da je cilj Akcijskog plana za e-zdravlje stvaranje novih radnih mjesta u sektorima istraživanja, zdravlja, medicine te informacijskih i komunikacijskih tehnologija, poziva države članice da pri obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju u svim tim sektorima osobitu pozornost obrate na rodnu ravnotežu; |
| --- | --- |

39.

budući da je cilj Akcijskog plana za e-zdravlje stvaranje novih radnih mjesta u sektorima istraživanja, zdravlja, medicine te informacijskih i komunikacijskih tehnologija, poziva države članice da pri obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju u svim tim sektorima osobitu pozornost obrate na rodnu ravnotežu;

| 40. | potiče Komisiju i države članice da zajedno rade na razvijanju održivih modela financiranja za usluge e-zdravlja unutar nacionalnih zdravstvenih proračuna te da se pri tome savjetuju s ostalim dionicima kao što su fondovi za zdravstveno osiguranje, nacionalne zdravstvene institucije, zdravstveni djelatnici i organizacije pacijenata; |
| --- | --- |

40.

potiče Komisiju i države članice da zajedno rade na razvijanju održivih modela financiranja za usluge e-zdravlja unutar nacionalnih zdravstvenih proračuna te da se pri tome savjetuju s ostalim dionicima kao što su fondovi za zdravstveno osiguranje, nacionalne zdravstvene institucije, zdravstveni djelatnici i organizacije pacijenata;

| 41. | ističe činjenicu da inovacije na području e-zdravstva stvaraju poslovne prilike i pridonose budućem rastu; |
| --- | --- |

41.

ističe činjenicu da inovacije na području e-zdravstva stvaraju poslovne prilike i pridonose budućem rastu;

| 42. | naglašava potrebu za unaprjeđenjem istraživanja sustava e-zdravlja tako da se trošak istraživanja izravno ne odrazi na trošak pružene usluge; |
| --- | --- |

42.

naglašava potrebu za unaprjeđenjem istraživanja sustava e-zdravlja tako da se trošak istraživanja izravno ne odrazi na trošak pružene usluge;

| 43. | potiče Komisiju da u budućim istraživačkim i razvojnim okvirnim programima sredstva dodijeli sustavu e-zdravlja; |
| --- | --- |

43.

potiče Komisiju da u budućim istraživačkim i razvojnim okvirnim programima sredstva dodijeli sustavu e-zdravlja;

| 44. | ističe potrebu da se malim i srednjim poduzetnicima zajamči odgovarajuća potpora kako bi se osigurale jednake prilike u sektoru e-zdravlja, potaknuo pristup malih i srednjih poduzetnika tržištu u tom području te osigurao njihov doprinos socijalnoj i teritorijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

44.

ističe potrebu da se malim i srednjim poduzetnicima zajamči odgovarajuća potpora kako bi se osigurale jednake prilike u sektoru e-zdravlja, potaknuo pristup malih i srednjih poduzetnika tržištu u tom području te osigurao njihov doprinos socijalnoj i teritorijalnoj koheziji;

| 45. | stoga poziva Komisiju da podupre i omogući projekte e-zdravlja malih i srednjih poduzetnika postavljajući smjernice o tržištu e-zdravlja i poboljšavajući suradnju između malih i srednjih poduzetnika s jedne te dionika, tijela za istraživanje i zdravstvenog osiguranja s druge strane kako bi se stvorile inovacije za pružatelje zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

45.

stoga poziva Komisiju da podupre i omogući projekte e-zdravlja malih i srednjih poduzetnika postavljajući smjernice o tržištu e-zdravlja i poboljšavajući suradnju između malih i srednjih poduzetnika s jedne te dionika, tijela za istraživanje i zdravstvenog osiguranja s druge strane kako bi se stvorile inovacije za pružatelje zdravstvene skrbi;

| 46. | naglašava potrebu za transparentnošću i konkurentnošću malih i srednjih poduzetnika pri razvijanju alata informacijske i komunikacijske tehnologije radi osiguranja pristupačnih cijena alata e-zdravlja; |
| --- | --- |

46.

naglašava potrebu za transparentnošću i konkurentnošću malih i srednjih poduzetnika pri razvijanju alata informacijske i komunikacijske tehnologije radi osiguranja pristupačnih cijena alata e-zdravlja;

| 47. | poziva Komisiju i države članice da razviju standarde za prikupljanje, dijeljenje i objavljivanje podataka o prekograničnim zdravstvenim problemima; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju i države članice da razviju standarde za prikupljanje, dijeljenje i objavljivanje podataka o prekograničnim zdravstvenim problemima;

| 48. | potiče Komisiju i države članice da surađuju s pacijentima i ostalim odgovarajućim dionicima kako bi odredile alate i modele e-zdravlja kojima se mogu potaknuti provedba i razvoj članka 12. Direktive 2011/24/EU u vezi s razvojem referentnih europskih mreža između pružatelja zdravstvene skrbi i stručnih centara; |
| --- | --- |

48.

potiče Komisiju i države članice da surađuju s pacijentima i ostalim odgovarajućim dionicima kako bi odredile alate i modele e-zdravlja kojima se mogu potaknuti provedba i razvoj članka 12. Direktive 2011/24/EU u vezi s razvojem referentnih europskih mreža između pružatelja zdravstvene skrbi i stručnih centara;

| 49. | potiče Komisiju i države članice da nastave raditi na provedbi članka 14. Direktive 2011/24/EU o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi kojom se uspostavlja mreža e-zdravlja; |
| --- | --- |

49.

potiče Komisiju i države članice da nastave raditi na provedbi članka 14. Direktive 2011/24/EU o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi kojom se uspostavlja mreža e-zdravlja;

| 50. | poziva Komisiju da omogući članstvo svim regionalnim tijelima koja su nadležna za aplikacije e-zdravlja u mreži e-zdravlja uspostavljenoj Direktivom 2011/24/EU; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da omogući članstvo svim regionalnim tijelima koja su nadležna za aplikacije e-zdravlja u mreži e-zdravlja uspostavljenoj Direktivom 2011/24/EU;

| 51. | naglašava potrebu za etičkim kodeksom prakse za prekogranične aktivnosti koji ne dovodi u pitanje načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

51.

naglašava potrebu za etičkim kodeksom prakse za prekogranične aktivnosti koji ne dovodi u pitanje načelo supsidijarnosti;

| 52. | naglašava da je za pacijente ključno imati pristup osobnim zdravstvenim podacima; ističe da pacijenti uvijek trebaju na jasan i transparentan način biti obaviješteni o tome kako se podaci obrađuju nakon prethodnog pristanka na korištenje istima; |
| --- | --- |

52.

naglašava da je za pacijente ključno imati pristup osobnim zdravstvenim podacima; ističe da pacijenti uvijek trebaju na jasan i transparentan način biti obaviješteni o tome kako se podaci obrađuju nakon prethodnog pristanka na korištenje istima;

| 53. | poziva Komisiju i države članice da primjenjuju standarde za obradu osobnih podataka o zdravlju utvrđene u prijedlogu Uredbe o zaštiti fizičkih osoba u vezi s obradom osobnih podataka i slobodnom protoku tih podataka, nakon što Uredba stupi na snagu; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju i države članice da primjenjuju standarde za obradu osobnih podataka o zdravlju utvrđene u prijedlogu Uredbe o zaštiti fizičkih osoba u vezi s obradom osobnih podataka i slobodnom protoku tih podataka, nakon što Uredba stupi na snagu;

| 54. | ističe potrebu za korištenjem međunarodnih standarda prilikom oblikovanja informacija i njihove razmjene u svim državama članicama kako bi se razvio međunarodni kodeks za djelatnike u sustavu e-zdravlja te ujednačile odgovarajuće definicije; |
| --- | --- |

54.

ističe potrebu za korištenjem međunarodnih standarda prilikom oblikovanja informacija i njihove razmjene u svim državama članicama kako bi se razvio međunarodni kodeks za djelatnike u sustavu e-zdravlja te ujednačile odgovarajuće definicije;

| 55. | u tome pogledu pozdravlja tekuće međunarodne suradnje sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i OECD-om; |
| --- | --- |

55.

u tome pogledu pozdravlja tekuće međunarodne suradnje sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i OECD-om;

| 56. | pozdravlja suradnju EU-a i SAD-a u području e-zdravlja koja je obilježena stalnim suradnjama, uključujući one razvijene u kontekstu Memoranduma o suglasnosti o suradnji u vezi s informacijskom i komunikacijskom tehnologijom zdravstvenog sustava te posebno uključujući zajednički razvijen plan Europske komisije i američkog Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi o razvoju međunarodno priznatih interoperabilnih standarda te interoperabilnosti uvođenja specifikacija za elektronički zdravstveni informacijski sustav; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja suradnju EU-a i SAD-a u području e-zdravlja koja je obilježena stalnim suradnjama, uključujući one razvijene u kontekstu Memoranduma o suglasnosti o suradnji u vezi s informacijskom i komunikacijskom tehnologijom zdravstvenog sustava te posebno uključujući zajednički razvijen plan Europske komisije i američkog Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi o razvoju međunarodno priznatih interoperabilnih standarda te interoperabilnosti uvođenja specifikacija za elektronički zdravstveni informacijski sustav;

| 57. | naglašava potrebu osiguravanja tehničke standardizacije i interoperabilnosti rješenja IKT-a i razmjene podataka na svim razinama europskih zdravstvenih sustava te razvojem smjernica za interoperabilnost tih sustava na razini EU-a; |
| --- | --- |

57.

naglašava potrebu osiguravanja tehničke standardizacije i interoperabilnosti rješenja IKT-a i razmjene podataka na svim razinama europskih zdravstvenih sustava te razvojem smjernica za interoperabilnost tih sustava na razini EU-a;

| 58. | ističe važnost osiguravanja interoperabilnosti između softverskih aplikacija koje upotrebljavaju pacijenti i onih koje upotrebljavaju liječnici radi postizanja boljih rezultata i poboljšanja komunikacije; |
| --- | --- |

58.

ističe važnost osiguravanja interoperabilnosti između softverskih aplikacija koje upotrebljavaju pacijenti i onih koje upotrebljavaju liječnici radi postizanja boljih rezultata i poboljšanja komunikacije;

| 59. | pozdravlja namjeru Komisije da do 2015. predloži Okvir za funkcionalnu povezanost za e-zdravlje i smatra da je to vrlo važan korak prema jačanju položaja pacijenata u okviru e-zdravlja; smatra da je važno u taj Okvir uključiti stvaranje standardiziranog načina izvješćivanja u zdravstvenim kartonima kao i potporu za razvoj medicinskih uređaja, uključujući mogućnost automatske elektroničke pohrane zdravstvenih podataka; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja namjeru Komisije da do 2015. predloži Okvir za funkcionalnu povezanost za e-zdravlje i smatra da je to vrlo važan korak prema jačanju položaja pacijenata u okviru e-zdravlja; smatra da je važno u taj Okvir uključiti stvaranje standardiziranog načina izvješćivanja u zdravstvenim kartonima kao i potporu za razvoj medicinskih uređaja, uključujući mogućnost automatske elektroničke pohrane zdravstvenih podataka;

| 60. | naglašava potrebu za potpunim poštovanjem kulturne i jezične raznolikosti Europske unije s obzirom na tehničku standardizaciju i inteoperabilnost europskih sustava zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

60.

naglašava potrebu za potpunim poštovanjem kulturne i jezične raznolikosti Europske unije s obzirom na tehničku standardizaciju i inteoperabilnost europskih sustava zdravstvene skrbi;

| 61. | poziva na to da se alati za e-zdravlje ne razvijaju isključivo na temelju tehnoloških i financijskih razmatranja, nego i na temelju njihove učinkovitosti te vrijednosti u smislu poboljšanja zdravstvenih posljedica i kvalitete života, ističući da bi glavna svrha njihova razvoja trebala biti korist pacijenata, uključujući starije osobe i pacijente s invaliditetom; |
| --- | --- |

61.

poziva na to da se alati za e-zdravlje ne razvijaju isključivo na temelju tehnoloških i financijskih razmatranja, nego i na temelju njihove učinkovitosti te vrijednosti u smislu poboljšanja zdravstvenih posljedica i kvalitete života, ističući da bi glavna svrha njihova razvoja trebala biti korist pacijenata, uključujući starije osobe i pacijente s invaliditetom;

| 62. | poziva države članice da pri promicanju plana naglase važnost ravnoteže među spolovima; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice da pri promicanju plana naglase važnost ravnoteže među spolovima;

| 63. | potiče Komisiju i države članice da promiču rodno uravnotežen pristup zdravstvu i medicini te da pri provedbi Akcijskog plana za e-zdravlje u obzir uzmu posebne potrebe žena, djevojaka i djevojčica kao korisnica zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

63.

potiče Komisiju i države članice da promiču rodno uravnotežen pristup zdravstvu i medicini te da pri provedbi Akcijskog plana za e-zdravlje u obzir uzmu posebne potrebe žena, djevojaka i djevojčica kao korisnica zdravstvene skrbi;

| 64. | ističe važnost globalnih istraživanja pri prikupljanju podataka u sustavu e-zdravlja; |
| --- | --- |

64.

ističe važnost globalnih istraživanja pri prikupljanju podataka u sustavu e-zdravlja;

| 65. | preporučuje da države članice i Komisija uz pomoć Europskog instituta za ravnopravnost spolova prikupe podatke o početnim rezultatima u vezi s dostupnošću i utjecajem sustava i alata e-zdravlja razvrstane po spolu te poziva na razmjenu najboljih primjera iz prakse u provedbi sustava e-zdravlja; |
| --- | --- |

65.

preporučuje da države članice i Komisija uz pomoć Europskog instituta za ravnopravnost spolova prikupe podatke o početnim rezultatima u vezi s dostupnošću i utjecajem sustava i alata e-zdravlja razvrstane po spolu te poziva na razmjenu najboljih primjera iz prakse u provedbi sustava e-zdravlja;

| 66. | podsjeća da je potrebno da budući akcijski plan za e-zdravlje može jamčiti sljedeća ključna načela:






  — | optimiziranje potrošnje u zdravstvu tijekom gospodarske krize; |
| --- | --- | --- |

66.

podsjeća da je potrebno da budući akcijski plan za e-zdravlje može jamčiti sljedeća ključna načela:

—

optimiziranje potrošnje u zdravstvu tijekom gospodarske krize;

| — | jačanje i promicanje aplikacija i rješenja za razvoj tržišta; |
| --- | --- |

—

jačanje i promicanje aplikacija i rješenja za razvoj tržišta;

| — | osiguravanje funkcionalne povezanosti između zdravstvenog sustava i bolničkog informacijskog sustava; |
| --- | --- |

—

osiguravanje funkcionalne povezanosti između zdravstvenog sustava i bolničkog informacijskog sustava;

| 67. | poziva Komisiju da svake dvije godine objavi izvješće o napretku u provedbi Akcijskog plana za e-zdravlje u svakoj državi članici koje bi pokazalo kako je ovaj alat izmijenjen na inovativan način kako bi građanima pružio visokokvalitetne i učinkovite sustave zdravstvene skrbi i, sukladno tomu, odredi djelotvorne pokazatelje kojima se mjere uspjeh i učinak planiranih mjera na nacionalnoj razini i razini Unije, posebno obraćajući pozornost na moguću diskriminaciju ili nejednakosti kod pristupa koje bi mogle imati utjecaja na potrošače i pacijente; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju da svake dvije godine objavi izvješće o napretku u provedbi Akcijskog plana za e-zdravlje u svakoj državi članici koje bi pokazalo kako je ovaj alat izmijenjen na inovativan način kako bi građanima pružio visokokvalitetne i učinkovite sustave zdravstvene skrbi i, sukladno tomu, odredi djelotvorne pokazatelje kojima se mjere uspjeh i učinak planiranih mjera na nacionalnoj razini i razini Unije, posebno obraćajući pozornost na moguću diskriminaciju ili nejednakosti kod pristupa koje bi mogle imati utjecaja na potrošače i pacijente;

| 68. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija te državama članicama. |
| --- | --- |

68.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija te državama članicama.

---

(1)  http://www.ehealth-strategies.eu/report/eHealth_Strategies_Final_Report_Web.pdf

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/22

---

P7_TA(2014)0011

Prehrambena kriza, prijevare u prehrambenom lancu i njegova kontrola

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prehrambenoj krizi, prijevari u prehrambenom lancu i njegovoj kontroli (2013/2091(INI))

(2016/C 482/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir plan djelovanja od pet točaka (1) koji je Komisija predstavila u ožujku 2013. nakon otkrića široke mreže prijevare u sklopu koje je konjsko meso prodavano kao govedina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan djelovanja od pet točaka (1) koji je Komisija predstavila u ožujku 2013. nakon otkrića široke mreže prijevare u sklopu koje je konjsko meso prodavano kao govedina,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja;

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i zahtjeva propisa o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane i utvrđivanju postupaka u pitanjima sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i zahtjeva propisa o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane i utvrđivanju postupaka u pitanjima sigurnosti hrane;

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe o službenoj kontroli i drugim službenim aktivnostima koje se provode kako bi se osigurala primjena zakonodavstva o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja, reproduktivnom materijalu za biljke [i] proizvodima za zaštitu biljaka (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe o službenoj kontroli i drugim službenim aktivnostima koje se provode kako bi se osigurala primjena zakonodavstva o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja, reproduktivnom materijalu za biljke [i] proizvodima za zaštitu biljaka (COM(2013)0265),

| — | uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o upravljanju sukobima interesa unutar četiri agencije Europske unije od 11. listopada 2012.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Revizorskog suda o upravljanju sukobima interesa unutar četiri agencije Europske unije od 11. listopada 2012.;

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0434/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0434/2013),

| A. | budući da opća načela prava EU-a o hrani, u skladu s Uredbom (EZ) br. 178/2002, zabranjuju stavljanje na tržište nesigurne hrane kao i prakse prijevare, patvorenje hrane i sve slične prakse koje mogu zavarati potrošača; |
| --- | --- |

A.

budući da opća načela prava EU-a o hrani, u skladu s Uredbom (EZ) br. 178/2002, zabranjuju stavljanje na tržište nesigurne hrane kao i prakse prijevare, patvorenje hrane i sve slične prakse koje mogu zavarati potrošača;

| B. | budući da se Uredbom (EZ) br. 1924/2006 o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani te Uredbom (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani propisuju detaljne odredbe o zabrani praksi zavaravajućeg oglašavanja i označivanja; |
| --- | --- |

B.

budući da se Uredbom (EZ) br. 1924/2006 o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani te Uredbom (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani propisuju detaljne odredbe o zabrani praksi zavaravajućeg oglašavanja i označivanja;

| C. | budući da je regulatorni okvir EU-a za sigurnost hrane i prehrambeni lanac do sada osiguravao visoku razinu sigurnosti hrane za potrošače u EU-u; budući da je tekuće zakonodavstvo međutim i dalje je krhko i nije uvijek pouzdano te su stoga potrebna poboljšanja na samom terenu; |
| --- | --- |

C.

budući da je regulatorni okvir EU-a za sigurnost hrane i prehrambeni lanac do sada osiguravao visoku razinu sigurnosti hrane za potrošače u EU-u; budući da je tekuće zakonodavstvo međutim i dalje je krhko i nije uvijek pouzdano te su stoga potrebna poboljšanja na samom terenu;

| D. | budući da su, istovremeno, nedavni slučajevi prijevare s hranom umanjili povjerenje potrošača u prehrambeni lanac, što ima negativan učinak na poljoprivredno-prehrambeni sektor jer ti skandali štete općoj slici ovog ključnog sektora gospodarstva EU-a; budući da je vraćanje povjerenja potrošača u europske poljoprivredno-prehrambene proizvode od velike važnosti unutar EU-a i izvan njezinih granica; naglašava međutim da je izrazito velika većina europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda izvrsne kvalitete te da stoga zaslužuju međunarodno priznanje; |
| --- | --- |

D.

budući da su, istovremeno, nedavni slučajevi prijevare s hranom umanjili povjerenje potrošača u prehrambeni lanac, što ima negativan učinak na poljoprivredno-prehrambeni sektor jer ti skandali štete općoj slici ovog ključnog sektora gospodarstva EU-a; budući da je vraćanje povjerenja potrošača u europske poljoprivredno-prehrambene proizvode od velike važnosti unutar EU-a i izvan njezinih granica; naglašava međutim da je izrazito velika većina europskih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda izvrsne kvalitete te da stoga zaslužuju međunarodno priznanje;

| E. | budući da je transparentnost ključna komponenta u pristupu Komisije i država članica kontrolama sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

E.

budući da je transparentnost ključna komponenta u pristupu Komisije i država članica kontrolama sigurnosti hrane;

| F. | budući da je poljoprivredno-prehrambeni sektor jedan od najvećih gospodarskih sektora u EU-u s 48 milijuna radnih mjesta i vrijednosti od 715 milijardi eura godišnje; |
| --- | --- |

F.

budući da je poljoprivredno-prehrambeni sektor jedan od najvećih gospodarskih sektora u EU-u s 48 milijuna radnih mjesta i vrijednosti od 715 milijardi eura godišnje;

| G. | budući da pojedinačni slučajevi prijevare s hranom imaju negativan učinak na sliku cjelokupnog poljoprivredno-prehrambenog sektora; |
| --- | --- |

G.

budući da pojedinačni slučajevi prijevare s hranom imaju negativan učinak na sliku cjelokupnog poljoprivredno-prehrambenog sektora;

| H. | budući da je zakonodavstvo EU-a o hrani vrlo razrađeno u području sigurnosti hrane i uključuje kontrole i ispitivanja ostataka i ostalih uzroka zagađenja hrane za ljude i za životinje, ali budući da ne postoji poseban okvir posvećen prijevari s hranom, osim općeg zahtjeva da se potrošači ne smiju zavaravati; |
| --- | --- |

H.

budući da je zakonodavstvo EU-a o hrani vrlo razrađeno u području sigurnosti hrane i uključuje kontrole i ispitivanja ostataka i ostalih uzroka zagađenja hrane za ljude i za životinje, ali budući da ne postoji poseban okvir posvećen prijevari s hranom, osim općeg zahtjeva da se potrošači ne smiju zavaravati;

| I. | budući da su problemi također pronađeni i u provedbi tekućeg zakonodavstva te da u svakoj fazi hranidbenog lanca postoji potreba za učinkovitijim službenim kontrolama hrane životinjskog porijekla; |
| --- | --- |

I.

budući da su problemi također pronađeni i u provedbi tekućeg zakonodavstva te da u svakoj fazi hranidbenog lanca postoji potreba za učinkovitijim službenim kontrolama hrane životinjskog porijekla;

| J. | budući da ne postoje statistički podaci o slučajevima prijevare s hranom u EU-u, i budući da je Komisija tek nedavno utvrdila prijevaru s hranom kao novo područje djelovanja; |
| --- | --- |

J.

budući da ne postoje statistički podaci o slučajevima prijevare s hranom u EU-u, i budući da je Komisija tek nedavno utvrdila prijevaru s hranom kao novo područje djelovanja;

| K. | budući da nedavni slučajevi prijevare uključuju, primjerice, stavljanje na tržište konjskog mesa kao govedine i mesa konja liječenih fenilbutazonom kao jestivog konjskog mesa, običnog brašna kao organskog brašna, jaja iz tradicionalne proizvodnje u kavezima kao jaja iz ekološke proizvodnje, soli za ceste kao prehrambene soli, uporabu alkohola kontaminiranom metanolom u alkoholnim pićima, uporabu masnoća zagađenih dioksinom u proizvodnji hrane za životinje i pogrešno označivanje ribljih vrsta i plodova mora; |
| --- | --- |

K.

budući da nedavni slučajevi prijevare uključuju, primjerice, stavljanje na tržište konjskog mesa kao govedine i mesa konja liječenih fenilbutazonom kao jestivog konjskog mesa, običnog brašna kao organskog brašna, jaja iz tradicionalne proizvodnje u kavezima kao jaja iz ekološke proizvodnje, soli za ceste kao prehrambene soli, uporabu alkohola kontaminiranom metanolom u alkoholnim pićima, uporabu masnoća zagađenih dioksinom u proizvodnji hrane za životinje i pogrešno označivanje ribljih vrsta i plodova mora;

| L. | budući da se prijevare s hranom općenito javljaju kada je prisutan veliki potencijal za te prijevare i veliko iskušenje te kada je rizik od otkrivanja i kazni nizak; |
| --- | --- |

L.

budući da se prijevare s hranom općenito javljaju kada je prisutan veliki potencijal za te prijevare i veliko iskušenje te kada je rizik od otkrivanja i kazni nizak;

| M. | budući da je prehrambeni lanac često dugačak i složen i uključuje mnoge poslovne subjekte i druge stranke; budući da su potrošači sve manje upoznati s načinima proizvodnje svoje hrane i individualni poslovni subjekti u prehrambenoj industriji nemaju uvijek, i ne moraju imati, pregled cijelog lanca proizvodnje; |
| --- | --- |

M.

budući da je prehrambeni lanac često dugačak i složen i uključuje mnoge poslovne subjekte i druge stranke; budući da su potrošači sve manje upoznati s načinima proizvodnje svoje hrane i individualni poslovni subjekti u prehrambenoj industriji nemaju uvijek, i ne moraju imati, pregled cijelog lanca proizvodnje;

| N. | budući da je masovna prijevara s jelima od konjskog mesa diljem Europe simptom nekontroliranog globaliziranog sustava opskrbe, poljoprivredno-prehrambenog produktivizma po sniženim cijenama i nepotpunog sustava označivanja; |
| --- | --- |

N.

budući da je masovna prijevara s jelima od konjskog mesa diljem Europe simptom nekontroliranog globaliziranog sustava opskrbe, poljoprivredno-prehrambenog produktivizma po sniženim cijenama i nepotpunog sustava označivanja;

| O. | budući da trgovci i posrednici u prehrambenom lancu često nisu registrirani i certificirani kao subjekti u prehrambenoj industriji; budući da Komisija i države članice često nisu sigurne koliko neregistriranih trgovaca postoji na tržištu; |
| --- | --- |

O.

budući da trgovci i posrednici u prehrambenom lancu često nisu registrirani i certificirani kao subjekti u prehrambenoj industriji; budući da Komisija i države članice često nisu sigurne koliko neregistriranih trgovaca postoji na tržištu;

| P. | budući da nakon ozbiljnih incidenata s prijevarama s hranom nadležna nacionalna tijela ponekad zatvaraju poslovne subjekte u prehrambenoj industriji koji su osuđeni za prijevare; budući da se poslovni subjekti ubrzo ponovno registriraju negdje drugdje i nastavljaju trgovinsku praksu kao i ranije; budući da bi razmjena informacija između država članica o poslovnim subjektima osuđenima za prijevaru poboljšala nadzor nad tim subjektima kako bi ih spriječila da počine nove prijevare; |
| --- | --- |

P.

budući da nakon ozbiljnih incidenata s prijevarama s hranom nadležna nacionalna tijela ponekad zatvaraju poslovne subjekte u prehrambenoj industriji koji su osuđeni za prijevare; budući da se poslovni subjekti ubrzo ponovno registriraju negdje drugdje i nastavljaju trgovinsku praksu kao i ranije; budući da bi razmjena informacija između država članica o poslovnim subjektima osuđenima za prijevaru poboljšala nadzor nad tim subjektima kako bi ih spriječila da počine nove prijevare;

| Q. | budući da su države članice odgovorne za provedbu i primjenu prava EU-a u području hrane i budući da su provedba i kontrola stoga uglavnom ograničene na nacionalnoj razini, zbog čega je prekogranični nadzor u cijelom EU-u ograničen ili ne postoji; |
| --- | --- |

Q.

budući da su države članice odgovorne za provedbu i primjenu prava EU-a u području hrane i budući da su provedba i kontrola stoga uglavnom ograničene na nacionalnoj razini, zbog čega je prekogranični nadzor u cijelom EU-u ograničen ili ne postoji;

| R. | budući da nacionalne vlasti imaju tendenciju usredotočivanja svojih kontrola na sigurnost hrane i da im prijevare s hranom nisu prioritet, često kao posljedica nedostatka kapaciteta i sredstava; |
| --- | --- |

R.

budući da nacionalne vlasti imaju tendenciju usredotočivanja svojih kontrola na sigurnost hrane i da im prijevare s hranom nisu prioritet, često kao posljedica nedostatka kapaciteta i sredstava;

| S. | budući da nadležna tijela nekih država članica imaju specijalizirane policijske snage za borbu protiv prijevare s hranom; budući da je kontrola u nekim državama članicama djelomično prenesena na privatna tijela; budući da kontrolu u drugim državama članicama u cijelosti vrše nadležna tijela; |
| --- | --- |

S.

budući da nadležna tijela nekih država članica imaju specijalizirane policijske snage za borbu protiv prijevare s hranom; budući da je kontrola u nekim državama članicama djelomično prenesena na privatna tijela; budući da kontrolu u drugim državama članicama u cijelosti vrše nadležna tijela;

| T. | budući da je Sustav brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje koristan alat za brzu razmjenu informacija između država članica i Komisije, na primjer u slučaju nedavne prijevare s konjskim mesom; |
| --- | --- |

T.

budući da je Sustav brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje koristan alat za brzu razmjenu informacija između država članica i Komisije, na primjer u slučaju nedavne prijevare s konjskim mesom;

| U. | budući da je Ured Komisije za hranu i veterinarstvo (FVO) odgovoran za provjeru sukladnosti sa zahtjevima EU-a u odnosu na sigurnost i kvalitetu hrane i budući da se revizije obično najavljuju unaprijed i pripremaju zajedno s nadležnim tijelima; budući da je broj revizija godišnje ograničen zbog ograničenih kapaciteta FVO-a; budući da je FVO istaknuo da trenutno nije opremljen niti osposobljen da se usredotoči na prijevare s hranom; |
| --- | --- |

U.

budući da je Ured Komisije za hranu i veterinarstvo (FVO) odgovoran za provjeru sukladnosti sa zahtjevima EU-a u odnosu na sigurnost i kvalitetu hrane i budući da se revizije obično najavljuju unaprijed i pripremaju zajedno s nadležnim tijelima; budući da je broj revizija godišnje ograničen zbog ograničenih kapaciteta FVO-a; budući da je FVO istaknuo da trenutno nije opremljen niti osposobljen da se usredotoči na prijevare s hranom;

| V. | budući da su nadležna tijela, posebno Ured za hranu i veterinarstvo, sasvim zanemarila upozorenja o porastu broja zaklanih konja u određenim državama Europske unije; |
| --- | --- |

V.

budući da su nadležna tijela, posebno Ured za hranu i veterinarstvo, sasvim zanemarila upozorenja o porastu broja zaklanih konja u određenim državama Europske unije;

| W. | budući da je Europol primijetio rast broja slučajeva prijevare i očekuje nastavak tog trenda, zajedno sa sve većom uključenosti zločinačkih organizacija u prijevaru s hranom; |
| --- | --- |

W.

budući da je Europol primijetio rast broja slučajeva prijevare i očekuje nastavak tog trenda, zajedno sa sve većom uključenosti zločinačkih organizacija u prijevaru s hranom;

| X. | budući da države članice mogu koristiti Europolov sustav informiranja za razmjenu informacija o prekograničnim istragama; budući da Europol može samo pomoći državama članicama sa svojom stručnošću, analitičkim alatima i bazama podataka na njihov zahtjev; budući da su u slučaju prijevare s konjskim mesom države članice u početku oklijevale raditi s Europolom; |
| --- | --- |

X.

budući da države članice mogu koristiti Europolov sustav informiranja za razmjenu informacija o prekograničnim istragama; budući da Europol može samo pomoći državama članicama sa svojom stručnošću, analitičkim alatima i bazama podataka na njihov zahtjev; budući da su u slučaju prijevare s konjskim mesom države članice u početku oklijevale raditi s Europolom;

| Y. | budući da je Europol nakon 2011. uspješno proveo nekoliko operacija OPSON u vezi s krivotvorenjem i prehrambenim proizvodima koji ne zadovoljavaju standarde; budući da Europol u provođenju tih operacija surađuje s Interpolom, vlastima države članice, državama koje nisu članice EU-a te privatnim partnerima; |
| --- | --- |

Y.

budući da je Europol nakon 2011. uspješno proveo nekoliko operacija OPSON u vezi s krivotvorenjem i prehrambenim proizvodima koji ne zadovoljavaju standarde; budući da Europol u provođenju tih operacija surađuje s Interpolom, vlastima države članice, državama koje nisu članice EU-a te privatnim partnerima;

| Z. | budući da označivanje zemlje ili mjesta porijekla mesa i mesnih proizvoda samo po sebi ne sprječava prijevare; budući da porijeklo prehrambenog proizvoda u nekim slučajevima djelomično određuje cijenu prehrambenog proizvoda; |
| --- | --- |

Z.

budući da označivanje zemlje ili mjesta porijekla mesa i mesnih proizvoda samo po sebi ne sprječava prijevare; budući da porijeklo prehrambenog proizvoda u nekim slučajevima djelomično određuje cijenu prehrambenog proizvoda;

| AA. | budući da bi sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini koje planira EU moglo dovesti do slabljenja europskog zakonodavstva na području kontrole hrane; |
| --- | --- |

AA.

budući da bi sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini koje planira EU moglo dovesti do slabljenja europskog zakonodavstva na području kontrole hrane;

| AB. | budući da je prijevaru potrebno razumjeti u gospodarskom kontekstu obilježenom gospodarskom krizom, ali i socijalnim dampingom izvan Europske unije i unutar nje; |
| --- | --- |

AB.

budući da je prijevaru potrebno razumjeti u gospodarskom kontekstu obilježenom gospodarskom krizom, ali i socijalnim dampingom izvan Europske unije i unutar nje;

| AC. | budući da je trgovinska praksa pogubna za kvalitetu, sigurnost i transparentnost te da utječe na ukupne marže cijelog sektora; |
| --- | --- |

AC.

budući da je trgovinska praksa pogubna za kvalitetu, sigurnost i transparentnost te da utječe na ukupne marže cijelog sektora;

| AD. | budući da praksa distribucije i posrednika u distribuciji uzrokuju destabilizaciju proizvodnih tržišta jer smanjuju marže proizvođača; |
| --- | --- |

AD.

budući da praksa distribucije i posrednika u distribuciji uzrokuju destabilizaciju proizvodnih tržišta jer smanjuju marže proizvođača;

Prijevara s hranom: područje primjene i definicija

| 1. | žali što je borba protiv prijevare s hranom relativno novo pitanje na europskom dnevnom redu i da u prošlosti nikad nije bila prioritet u donošenju zakonodavstva i provedbi na razini EU-a i na nacionalnim razinama; |
| --- | --- |

1.

žali što je borba protiv prijevare s hranom relativno novo pitanje na europskom dnevnom redu i da u prošlosti nikad nije bila prioritet u donošenju zakonodavstva i provedbi na razini EU-a i na nacionalnim razinama;

| 2. | izražava zabrinutost zbog mogućeg utjecaja prijevara s hranom na povjerenje potrošača, sigurnost hrane, funkcioniranje prehrambenog lanca i stabilnost cijena u poljoprivredi, te naglašava važnost brzog vraćanja povjerenja europskih potrošača; |
| --- | --- |

2.

izražava zabrinutost zbog mogućeg utjecaja prijevara s hranom na povjerenje potrošača, sigurnost hrane, funkcioniranje prehrambenog lanca i stabilnost cijena u poljoprivredi, te naglašava važnost brzog vraćanja povjerenja europskih potrošača;

| 3. | Stoga poziva Komisiju da posveti potpunu pažnju prijevarama s hranom i da poduzme potrebne korake da sprečavanje i borba protiv prijevara s hranom postanu dio politike EU-a; |
| --- | --- |

3.

Stoga poziva Komisiju da posveti potpunu pažnju prijevarama s hranom i da poduzme potrebne korake da sprečavanje i borba protiv prijevara s hranom postanu dio politike EU-a;

| 4. | ističe potrebu za dobivanjem daljnjeg uvida u razmjere i sastavne dijelove slučajeva prijevare s hranom u EU-u; poziva Komisiju i države članice da sustavno prikupljaju podatke o slučajevima prijevare i da razmijene najbolju praksu za utvrđivanje i suzbijanje prijevare s hranom; |
| --- | --- |

4.

ističe potrebu za dobivanjem daljnjeg uvida u razmjere i sastavne dijelove slučajeva prijevare s hranom u EU-u; poziva Komisiju i države članice da sustavno prikupljaju podatke o slučajevima prijevare i da razmijene najbolju praksu za utvrđivanje i suzbijanje prijevare s hranom;

| 5. | primjećuje da u zakonodavstvu EU-a trenutačno ne postoji definicija prijevare u vezi s hranom i da države članice imaju različite metodologije njihovog definiranja; smatra da je ujednačena definicija od ključne važnosti za razvoj europskog pristupa u suzbijanju prijevare s hranom; naglašava potrebu za brzim donošenjem usklađene definicije na razini EU-a, temeljene na raspravi s državama članicama, relevantnim zainteresiranim stranama i stručnjacima, koja bi uključivala sastavne dijelove kao što su neusklađenost sa zakonodavstvom na području hrane i/ili zavaravanje potrošača (uključujući ispuštanje informacija o proizvodu), namjera i potencijalna materijalna korist i/ili konkurentska prednost; |
| --- | --- |

5.

primjećuje da u zakonodavstvu EU-a trenutačno ne postoji definicija prijevare u vezi s hranom i da države članice imaju različite metodologije njihovog definiranja; smatra da je ujednačena definicija od ključne važnosti za razvoj europskog pristupa u suzbijanju prijevare s hranom; naglašava potrebu za brzim donošenjem usklađene definicije na razini EU-a, temeljene na raspravi s državama članicama, relevantnim zainteresiranim stranama i stručnjacima, koja bi uključivala sastavne dijelove kao što su neusklađenost sa zakonodavstvom na području hrane i/ili zavaravanje potrošača (uključujući ispuštanje informacija o proizvodu), namjera i potencijalna materijalna korist i/ili konkurentska prednost;

| 6. | naglašava da s obzirom na prirodu jedinstvenog tržišta EU-a prijevare s hranom u brojnim slučajevima prelaze granice država članica i postaju prijetnja zdravlju svih europskih građana; |
| --- | --- |

6.

naglašava da s obzirom na prirodu jedinstvenog tržišta EU-a prijevare s hranom u brojnim slučajevima prelaze granice država članica i postaju prijetnja zdravlju svih europskih građana;

| 7. | napominje da su nedavni slučajevi prijevare u vezi s hranom otkrili različite vrste prijevara u vezi s hranom, kao što je zamjena glavnih sastojaka jeftinijim ili manje kvalitetnim alternativama, pogrešno označavanje životinjskih vrsta koje su korištene za proizvodnju mesa ili morskih plodova, neispravno označavanje težine, prodavanje obične hrane kao organske hrane, nepravilno korištenje logotipa o porijeklu i dobrobiti životinja, označavanje riba iz uzgoja kao ribe iz slobodnog ulova, stavljanje na tržište ribe slabije kvalitete koristeći ime ribe bolje kvalitete ili stavljanje u prodaju jeftine ribe koristeći ime slične vrste koja je skuplja i krivotvorenje i stavljanje na tržište hrane kojoj je istekao rok; |
| --- | --- |

7.

napominje da su nedavni slučajevi prijevare u vezi s hranom otkrili različite vrste prijevara u vezi s hranom, kao što je zamjena glavnih sastojaka jeftinijim ili manje kvalitetnim alternativama, pogrešno označavanje životinjskih vrsta koje su korištene za proizvodnju mesa ili morskih plodova, neispravno označavanje težine, prodavanje obične hrane kao organske hrane, nepravilno korištenje logotipa o porijeklu i dobrobiti životinja, označavanje riba iz uzgoja kao ribe iz slobodnog ulova, stavljanje na tržište ribe slabije kvalitete koristeći ime ribe bolje kvalitete ili stavljanje u prodaju jeftine ribe koristeći ime slične vrste koja je skuplja i krivotvorenje i stavljanje na tržište hrane kojoj je istekao rok;

| 8. | ističe da hrana koja često podliježe krivotvorenju uključuje maslinovo ulje, ribu, organske proizvode, žitarice, med, kavu, čaj, začine, vino, određene voćne sokove, mlijeko i meso; |
| --- | --- |

8.

ističe da hrana koja često podliježe krivotvorenju uključuje maslinovo ulje, ribu, organske proizvode, žitarice, med, kavu, čaj, začine, vino, određene voćne sokove, mlijeko i meso;

| 9. | zabrinuta je zbog znakova da je broj slučajeva u porastu i da je prijevara s hranom rastući trend koji odražava strukturne nedostatke u prehrambenom lancu; |
| --- | --- |

9.

zabrinuta je zbog znakova da je broj slučajeva u porastu i da je prijevara s hranom rastući trend koji odražava strukturne nedostatke u prehrambenom lancu;

Čimbenici koji doprinose situaciji

| 10. | primjećuje da se prijevara s hranom javlja kada postoji velika mogućnost za financijsku korist, a rizik od otkrivanja je mali; smatra neodrživom činjenicu da je prijevara s hranom u EU-u unosno djelo i da je vjerojatnost da će počinitelji biti uhvaćeni relativno niska; |
| --- | --- |

10.

primjećuje da se prijevara s hranom javlja kada postoji velika mogućnost za financijsku korist, a rizik od otkrivanja je mali; smatra neodrživom činjenicu da je prijevara s hranom u EU-u unosno djelo i da je vjerojatnost da će počinitelji biti uhvaćeni relativno niska;

| 11. | ističe složenost i prekogranična obilježja prehrambenog lanca, u kombinaciji s prevladavajućim nacionalnim obilježjima kontrola, sankcija i provedbe, a to je situacija za koju se vjeruje da povećava rizik od prijevare s hranom; smatra da bi bolja sljedivost sastojaka i proizvoda unutar cijelog prehrambenog lanca pomogla u borbi protiv prijevara; |
| --- | --- |

11.

ističe složenost i prekogranična obilježja prehrambenog lanca, u kombinaciji s prevladavajućim nacionalnim obilježjima kontrola, sankcija i provedbe, a to je situacija za koju se vjeruje da povećava rizik od prijevare s hranom; smatra da bi bolja sljedivost sastojaka i proizvoda unutar cijelog prehrambenog lanca pomogla u borbi protiv prijevara;

| 12. | naglašava potrebu za pridavanjem veće pozornosti kontrolama dobara uvezenih iz trećih zemalja i njihovoj usklađenosti sa standardima EU-a na području hrane i njezine sigurnosti; |
| --- | --- |

12.

naglašava potrebu za pridavanjem veće pozornosti kontrolama dobara uvezenih iz trećih zemalja i njihovoj usklađenosti sa standardima EU-a na području hrane i njezine sigurnosti;

| 13. | upozorava na druge čimbenike za koje se često navodi da doprinose prijevari s hranom, kao što su trenutna gospodarska kriza, mjere štednje koje utječu na kontrolna tijela i pritisak iz maloprodajnog sektora i ostalih koji traže proizvodnju jeftinije hrane; |
| --- | --- |

13.

upozorava na druge čimbenike za koje se često navodi da doprinose prijevari s hranom, kao što su trenutna gospodarska kriza, mjere štednje koje utječu na kontrolna tijela i pritisak iz maloprodajnog sektora i ostalih koji traže proizvodnju jeftinije hrane;

Naučene lekcije i preporuke

Institucionalni okvir

| 14. | pozdravlja odluku Komisije da osnuje radnu skupinu za prijevare s hranom i prizna napore koje je Europol uložio u borbu protiv prijevara s hranom; potiče Komisiju da razmotri osnivanje referentnog laboratorija Europske unije (EU-RL) za autentičnost hrane. |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odluku Komisije da osnuje radnu skupinu za prijevare s hranom i prizna napore koje je Europol uložio u borbu protiv prijevara s hranom; potiče Komisiju da razmotri osnivanje referentnog laboratorija Europske unije (EU-RL) za autentičnost hrane.

| 15. | pozdravlja plan Komisije da 2014. organizira konferenciju na temu prijevara s hranom kako bi podigla razinu osviještenosti relevantnih aktera; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja plan Komisije da 2014. organizira konferenciju na temu prijevara s hranom kako bi podigla razinu osviještenosti relevantnih aktera;

| 16. | uvjeren je da su nenajavljene neovisne inspekcije ključne za osiguranje učinkovite provedbe standarda u području sigurnosti i označivanja hrane; stoga vjeruje da bi nenajavljene inspekcije trebale postati standard; |
| --- | --- |

16.

uvjeren je da su nenajavljene neovisne inspekcije ključne za osiguranje učinkovite provedbe standarda u području sigurnosti i označivanja hrane; stoga vjeruje da bi nenajavljene inspekcije trebale postati standard;

| 17. | poziva Komisiju da poveća opseg revizija FVO-a kako bi uključile prijevare s hranom; smatra da bi FVO i države članice trebali provoditi redovite, neovisne i obvezne nenajavljene inspekcije s ciljem otkrivanja namjernih kršenja kako bi osigurali poštovanje najviših standarda sigurnosti hrane; transparentan pristup načinu provođenja službenih kontrola i inspekcija i objavljivanje izvješća/ishoda kontrola i inspekcija povezanih s poslovnim subjektima u prehrambenoj industriji važni su kako bi se ponovno pridobilo i zadržalo povjerenje potrošača; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da poveća opseg revizija FVO-a kako bi uključile prijevare s hranom; smatra da bi FVO i države članice trebali provoditi redovite, neovisne i obvezne nenajavljene inspekcije s ciljem otkrivanja namjernih kršenja kako bi osigurali poštovanje najviših standarda sigurnosti hrane; transparentan pristup načinu provođenja službenih kontrola i inspekcija i objavljivanje izvješća/ishoda kontrola i inspekcija povezanih s poslovnim subjektima u prehrambenoj industriji važni su kako bi se ponovno pridobilo i zadržalo povjerenje potrošača;

| 18. | žali zbog ograničene primjetljivosti i korištenja izvješća FVO-a i revizija koje su provele Komisija i države članice; poziva Komisiju da s više ambicioznosti poduzima daljnje korake na temelju izvješća i preporuka FVO-a; |
| --- | --- |

18.

žali zbog ograničene primjetljivosti i korištenja izvješća FVO-a i revizija koje su provele Komisija i države članice; poziva Komisiju da s više ambicioznosti poduzima daljnje korake na temelju izvješća i preporuka FVO-a;

| 19. | poziva tijelo zaduženo za proračun da poveća sposobnosti i resurse FVO-a i radne skupine Komisije za prijevaru s hranom; |
| --- | --- |

19.

poziva tijelo zaduženo za proračun da poveća sposobnosti i resurse FVO-a i radne skupine Komisije za prijevaru s hranom;

| 20. | zabrinut je zbog smanjenja financijskih sredstava unutar EU-a za osiguravanje tih nužnih zadaća kontrole; |
| --- | --- |

20.

zabrinut je zbog smanjenja financijskih sredstava unutar EU-a za osiguravanje tih nužnih zadaća kontrole;

| 21. | poziva države članice i europske regije da nadzornim tijelima osiguraju dostatne ljudske, financijske i tehničke resurse; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice i europske regije da nadzornim tijelima osiguraju dostatne ljudske, financijske i tehničke resurse;

| 22. | ističe činjenicu da bi učinkovite kontrole i inspekcije trebalo provoditi tako da ne uzrokuju nepotrebni administrativni teret za male i srednje poduzetnike; |
| --- | --- |

22.

ističe činjenicu da bi učinkovite kontrole i inspekcije trebalo provoditi tako da ne uzrokuju nepotrebni administrativni teret za male i srednje poduzetnike;

| 23. | predlaže održavanje godišnjeg saslušanja FVO-a na Odboru ENVI radi razgovora o dovršenim i budućim revizijama prije nego što FVO donese svoj program rada za sljedeću godinu; |
| --- | --- |

23.

predlaže održavanje godišnjeg saslušanja FVO-a na Odboru ENVI radi razgovora o dovršenim i budućim revizijama prije nego što FVO donese svoj program rada za sljedeću godinu;

| 24. | poziva države članice da se pobrinu da se djeluje na temelju pitanja na koja FVO svrati pozornost te da ih se pokuša riješiti; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice da se pobrinu da se djeluje na temelju pitanja na koja FVO svrati pozornost te da ih se pokuša riješiti;

| 25. | napominje da moguće promjene procesa revizije i prioritizacije programa rada FVO-a ne bi trebale promijeniti pravni proces usvajanja programa rada FVO-a; |
| --- | --- |

25.

napominje da moguće promjene procesa revizije i prioritizacije programa rada FVO-a ne bi trebale promijeniti pravni proces usvajanja programa rada FVO-a;

| 26. | konkretnije, poziva Komisiju i države članice da djeluju na osnovi rezultata revizija FVO-a u vezi s lažnim evidencijama liječenja životinja određenih za klanje za izvoz u EU te da isključe mogućnost stavljanja na tržište EU-a mesa i drugih životinjskih proizvoda iz trećih zemalja za koje se ne može jamčiti usklađenost sa zahtjevima EU-a u vezi sa sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

26.

konkretnije, poziva Komisiju i države članice da djeluju na osnovi rezultata revizija FVO-a u vezi s lažnim evidencijama liječenja životinja određenih za klanje za izvoz u EU te da isključe mogućnost stavljanja na tržište EU-a mesa i drugih životinjskih proizvoda iz trećih zemalja za koje se ne može jamčiti usklađenost sa zahtjevima EU-a u vezi sa sigurnosti hrane;

| 27. | napominje da je državama zbog pitanja nadležnosti često teško uspješno kazneno progoniti poslovne subjekte koji prodaju krivotvorenu hranu preko granica u EU-u; žali zbog toga što države članice ne surađuju sustavno s Europolom u prekograničnim slučajevima prijevare s hranom već rade bilateralno; |
| --- | --- |

27.

napominje da je državama zbog pitanja nadležnosti često teško uspješno kazneno progoniti poslovne subjekte koji prodaju krivotvorenu hranu preko granica u EU-u; žali zbog toga što države članice ne surađuju sustavno s Europolom u prekograničnim slučajevima prijevare s hranom već rade bilateralno;

| 28. | prepoznaje važnost zviždača za otkrivanje prakse krivotvorenja u prehrambenom sektoru; poziva države članice da osiguraju uvjete u kojima će zviždačima omogućiti da sigurno i anonimno prijavljuju zločinačku praksu; |
| --- | --- |

28.

prepoznaje važnost zviždača za otkrivanje prakse krivotvorenja u prehrambenom sektoru; poziva države članice da osiguraju uvjete u kojima će zviždačima omogućiti da sigurno i anonimno prijavljuju zločinačku praksu;

| 29. | smatra da bi nadležna nacionalna tijela trebala, u mjeri u kojoj je to moguće i prikladno, obavijestiti javnost o povlačenju proizvoda s tržišta i o drugim mjerama koje su poduzela u incidentima s prijevarama s hranom; |
| --- | --- |

29.

smatra da bi nadležna nacionalna tijela trebala, u mjeri u kojoj je to moguće i prikladno, obavijestiti javnost o povlačenju proizvoda s tržišta i o drugim mjerama koje su poduzela u incidentima s prijevarama s hranom;

Zakonodavni okvir

| 30. | smatra da bi se službene kontrole trebale baviti ne samo sigurnošću hrane već i sprječavanjem prijevare i rizika obmanjivanja potrošača; pozdravlja činjenicu da prijedlog Komisije za preispitivanje službenih kontrola uključuje dodatne kontrole u odnosu na prijevaru s hranom u slučajevima kada nadležna tijela imaju razloga sumnjati u prijevarno ponašanje poslovnog subjekta; |
| --- | --- |

30.

smatra da bi se službene kontrole trebale baviti ne samo sigurnošću hrane već i sprječavanjem prijevare i rizika obmanjivanja potrošača; pozdravlja činjenicu da prijedlog Komisije za preispitivanje službenih kontrola uključuje dodatne kontrole u odnosu na prijevaru s hranom u slučajevima kada nadležna tijela imaju razloga sumnjati u prijevarno ponašanje poslovnog subjekta;

| 31. | primjećuje da neke države članice djelomično kontrolu prenose na privatna tijela; naglašava da bi nadležna tijela država članica uvijek trebala nadzirati sustave kontrole i provjeravati, certificirati i kontrolirati sve privatne sustave kontrole kako bi osigurale da poštuju nacionalne i međunarodne norme da bi javnim agencijama omogućili pristup svojim otkrićima; |
| --- | --- |

31.

primjećuje da neke države članice djelomično kontrolu prenose na privatna tijela; naglašava da bi nadležna tijela država članica uvijek trebala nadzirati sustave kontrole i provjeravati, certificirati i kontrolirati sve privatne sustave kontrole kako bi osigurale da poštuju nacionalne i međunarodne norme da bi javnim agencijama omogućili pristup svojim otkrićima;

| 32. | odbija moguće planove za prijenos zadataka inspekcije s javnih vlasti na gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

32.

odbija moguće planove za prijenos zadataka inspekcije s javnih vlasti na gospodarske subjekte;

| 33. | vjeruje da treba pojasniti ulogu trgovaca i zakonodavnog okvira koji se primjenjuje na veleprodaju; |
| --- | --- |

33.

vjeruje da treba pojasniti ulogu trgovaca i zakonodavnog okvira koji se primjenjuje na veleprodaju;

| 34. | vjeruje da svi poslovni subjekti koji obrađuju, trguju s ili pohranjuju sirove proizvode, prehrambene sastojke ili prehrambene proizvode u prehrambenom lancu za konzumaciju ljudi, uključujući trgovce i vlasnike skladišta, moraju biti registrirani kao poslovni subjekti koji rade s hranom i podvrgavati se kontrolama; |
| --- | --- |

34.

vjeruje da svi poslovni subjekti koji obrađuju, trguju s ili pohranjuju sirove proizvode, prehrambene sastojke ili prehrambene proizvode u prehrambenom lancu za konzumaciju ljudi, uključujući trgovce i vlasnike skladišta, moraju biti registrirani kao poslovni subjekti koji rade s hranom i podvrgavati se kontrolama;

| 35. | smatra da bi poslovni subjekti u prehrambenoj industriji trebali znati odakle potječu hrana i sastojci, što znači da svaki poslovni subjekt u prehrambenoj industriji u proizvodnom lancu snosi svoj dio odgovornosti za završni proizvod; |
| --- | --- |

35.

smatra da bi poslovni subjekti u prehrambenoj industriji trebali znati odakle potječu hrana i sastojci, što znači da svaki poslovni subjekt u prehrambenoj industriji u proizvodnom lancu snosi svoj dio odgovornosti za završni proizvod;

| 36. | priznaje važnost jasnog i transparentnog označivanja između poduzeća i između poduzeća i potrošača te poziva Komisiju da preispita pravo EU-a u području hrane tamo gdje je potrebno kako bi se umanjio rizik od prijevare s hranom; |
| --- | --- |

36.

priznaje važnost jasnog i transparentnog označivanja između poduzeća i između poduzeća i potrošača te poziva Komisiju da preispita pravo EU-a u području hrane tamo gdje je potrebno kako bi se umanjio rizik od prijevare s hranom;

| 37. | poziva na veću osviještenost i pojačani nadzor nad označivanjem smrznute hrane između poduzeća i potrošača; poziva Komisiju da podnese prijedlog obaveznog označivanja mesa i ribe u kojemu se navodi jesu proizvodi bili smrznuti, koliko puta i koliko dugo; |
| --- | --- |

37.

poziva na veću osviještenost i pojačani nadzor nad označivanjem smrznute hrane između poduzeća i potrošača; poziva Komisiju da podnese prijedlog obaveznog označivanja mesa i ribe u kojemu se navodi jesu proizvodi bili smrznuti, koliko puta i koliko dugo;

| 38. | vjeruje da, iako samo po sebi nije alat za borbu protiv prijevare s hranom, označivanje zemlje podrijetla može pomoći u omogućavanju bolje sljedivosti u lancu opskrbe hranom, stabilnijih veza između dobavljača i prerađivača mesa i povećane pažnje kada subjekti u poslovanju s hranom odabiru svoje dobavljače i proizvode, te boljih informacija za potrošače, time vraćajući povjerenje potrošača; |
| --- | --- |

38.

vjeruje da, iako samo po sebi nije alat za borbu protiv prijevare s hranom, označivanje zemlje podrijetla može pomoći u omogućavanju bolje sljedivosti u lancu opskrbe hranom, stabilnijih veza između dobavljača i prerađivača mesa i povećane pažnje kada subjekti u poslovanju s hranom odabiru svoje dobavljače i proizvode, te boljih informacija za potrošače, time vraćajući povjerenje potrošača;

| 39. | podsjeća da se u Uredbi (EU) br. 1169/2011 navodi da će Komisija do prosinca 2013. usvojiti provedbene akte o obaveznom označivanju zemlje porijekla za meso svinja, ovaca, koza i peradi te o dobrovoljnom označivanju hrane prema procjeni učinka; |
| --- | --- |

39.

podsjeća da se u Uredbi (EU) br. 1169/2011 navodi da će Komisija do prosinca 2013. usvojiti provedbene akte o obaveznom označivanju zemlje porijekla za meso svinja, ovaca, koza i peradi te o dobrovoljnom označivanju hrane prema procjeni učinka;

| 40. | poziva Komisiju da brzo donese te provedbene akte o označivanju mesa svinja, ovaca, koza i peradi, polazeći od pravila koja su već primjenjiva na neprerađeno goveđe meso, osiguravajući da su potrošači obaviješteni o mjestu podrijetla, uzgoju i klanju, uzimajući u obzir postojeće nacionalne i regionalne sustave za označavanje podrijetla mesa; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da brzo donese te provedbene akte o označivanju mesa svinja, ovaca, koza i peradi, polazeći od pravila koja su već primjenjiva na neprerađeno goveđe meso, osiguravajući da su potrošači obaviješteni o mjestu podrijetla, uzgoju i klanju, uzimajući u obzir postojeće nacionalne i regionalne sustave za označavanje podrijetla mesa;

| 41. | nadalje podsjeća da je Parlament već pozvao na označivanje porijekla svih vrsta mesa i mesa u prerađenoj hrani te da Komisija radi na izvješćima u vezi s obveznim označivanjem podrijetla mesa korištenog kao sastojka; poziva Komisiju da brzo predstavi svoje izvješće i daljnje mjere zajedno za zakonodavnim prijedlozima, navodeći označivanje zemlje podrijetla mesa u prerađenoj hrani obveznim, uzimajući u obzir ocjenu učinka i izbjegavajući pretjerane troškove i administrativne terete; |
| --- | --- |

41.

nadalje podsjeća da je Parlament već pozvao na označivanje porijekla svih vrsta mesa i mesa u prerađenoj hrani te da Komisija radi na izvješćima u vezi s obveznim označivanjem podrijetla mesa korištenog kao sastojka; poziva Komisiju da brzo predstavi svoje izvješće i daljnje mjere zajedno za zakonodavnim prijedlozima, navodeći označivanje zemlje podrijetla mesa u prerađenoj hrani obveznim, uzimajući u obzir ocjenu učinka i izbjegavajući pretjerane troškove i administrativne terete;

| 42. | poziva na bolje označavanje ribe koja je sastavni dio prerađenih jela, posebno u odnosu na ribolovne zone i tehnike; |
| --- | --- |

42.

poziva na bolje označavanje ribe koja je sastavni dio prerađenih jela, posebno u odnosu na ribolovne zone i tehnike;

| 43. | poziva Komisiju da ubrza napore, zajedno sa zainteresiranim stranama i državama članicama, kako bi istražila opseg i potrebu uvođenja elektroničkih sustava certifikacije u prehrambenom lancu, čime bi se mogla smanjiti vjerojatnost prijevare na temelju papirnatih certifikata; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da ubrza napore, zajedno sa zainteresiranim stranama i državama članicama, kako bi istražila opseg i potrebu uvođenja elektroničkih sustava certifikacije u prehrambenom lancu, čime bi se mogla smanjiti vjerojatnost prijevare na temelju papirnatih certifikata;

| 44. | zahtijeva od Komisije da osnuje centralizirani europski registar putovnica za konje kako bi se spriječilo izdavanje kopija tih putovnica na prijevaru; |
| --- | --- |

44.

zahtijeva od Komisije da osnuje centralizirani europski registar putovnica za konje kako bi se spriječilo izdavanje kopija tih putovnica na prijevaru;

| 45. | zabrinut je zbog nedostatka europskog zakonodavnog okvira kojim se uređuje pitanje mesa kloniranih životinja; |
| --- | --- |

45.

zabrinut je zbog nedostatka europskog zakonodavnog okvira kojim se uređuje pitanje mesa kloniranih životinja;

| 46. | poziva Komisiju da razvije metodu sljedivosti i identificiranja mesa kloniranih životinja, na primjer uspostavom međunarodne baze genetičkih podataka o kloniranim životinjama; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju da razvije metodu sljedivosti i identificiranja mesa kloniranih životinja, na primjer uspostavom međunarodne baze genetičkih podataka o kloniranim životinjama;

Korporativna odgovornost

| 47. | smatra da bi, uz i ne zamjenjujući sustav službenih kontrola u prehrambenom sektoru, trebalo proaktivno razvijati inicijative suzbijanja prijevare u privatnom sektoru, poput provjere izvornosti proizvoda, unutarnjeg nadzora, analize, planova za praćenje proizvoda, revizije i izdavanja potvrda, te pozdravlja postojeće inicijative kao što su Globalna inicijativa za sigurnost hrane te Inicijativa za prijevare s hranom na sveučilištu Michigan State University; |
| --- | --- |

47.

smatra da bi, uz i ne zamjenjujući sustav službenih kontrola u prehrambenom sektoru, trebalo proaktivno razvijati inicijative suzbijanja prijevare u privatnom sektoru, poput provjere izvornosti proizvoda, unutarnjeg nadzora, analize, planova za praćenje proizvoda, revizije i izdavanja potvrda, te pozdravlja postojeće inicijative kao što su Globalna inicijativa za sigurnost hrane te Inicijativa za prijevare s hranom na sveučilištu Michigan State University;

| 48. | poziva Komisiju i države članice da razmotre uvođenje pravne obveze za poslovne subjekte u prehrambenom sektoru u skladu s kojom moraju prijavljivati nadležnim tijelima slučajeve prijevare s hranom; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju i države članice da razmotre uvođenje pravne obveze za poslovne subjekte u prehrambenom sektoru u skladu s kojom moraju prijavljivati nadležnim tijelima slučajeve prijevare s hranom;

| 49. | vjeruje da maloprodajni sektor ima posebnu obvezu jamčiti cjelovitost prehrambenih proizvoda i tražiti od dobavljača da osiguraju siguran dobavljački lanac; smatra da je odgovornost trgovaca na malo da provjere barem formalnu usklađenost s pravilima označivanja; osuđuje pritisak koji poslovni subjekti u prehrambenom sektoru na maloprodajnoj razini i ostali vrše na proizvođače da proizvode hranu još jeftinije, često nauštrb kakvoće prehrambenih proizvoda ili njihovih sastojaka; |
| --- | --- |

49.

vjeruje da maloprodajni sektor ima posebnu obvezu jamčiti cjelovitost prehrambenih proizvoda i tražiti od dobavljača da osiguraju siguran dobavljački lanac; smatra da je odgovornost trgovaca na malo da provjere barem formalnu usklađenost s pravilima označivanja; osuđuje pritisak koji poslovni subjekti u prehrambenom sektoru na maloprodajnoj razini i ostali vrše na proizvođače da proizvode hranu još jeftinije, često nauštrb kakvoće prehrambenih proizvoda ili njihovih sastojaka;

| 50. | primjećuje da poslovni subjekti u prehrambenoj industriji ne znaju uvijek odakle potječu sastojci koje koriste; smatra da u tom kontekstu kratki lanci opskrbe (lokalni i regionalni) mogu jamčiti veću transparentnost te zamijeniti duge i složene lance opskrbe koji su igrali vodeću ulogu u krizi oko prijevara u vezi s prehrambenim proizvodima; |
| --- | --- |

50.

primjećuje da poslovni subjekti u prehrambenoj industriji ne znaju uvijek odakle potječu sastojci koje koriste; smatra da u tom kontekstu kratki lanci opskrbe (lokalni i regionalni) mogu jamčiti veću transparentnost te zamijeniti duge i složene lance opskrbe koji su igrali vodeću ulogu u krizi oko prijevara u vezi s prehrambenim proizvodima;

| 51. | poziva Komisiju da u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode iznese zakonodavne prijedloge o oznaci „lokalna proizvodnja i direktna prodaja” kojom bi se pomoglo promicanju dotičnih tržišta te poljoprivrednicima omogućilo da dodaju vrijednost svojim proizvodima; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode iznese zakonodavne prijedloge o oznaci „lokalna proizvodnja i direktna prodaja” kojom bi se pomoglo promicanju dotičnih tržišta te poljoprivrednicima omogućilo da dodaju vrijednost svojim proizvodima;

Provedba i kontrole

| 52. | poziva Komisiju da u skladu s člancima 7. i 17. Uredbe (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani prati i spriječi stavljanje na tržište onih proizvoda koji su i dalje na tržištu pod namjerno neispravnim ili zavaravajućim imenom, jer je i to neka vrsta prijevare povezane s hranom. |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da u skladu s člancima 7. i 17. Uredbe (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani prati i spriječi stavljanje na tržište onih proizvoda koji su i dalje na tržištu pod namjerno neispravnim ili zavaravajućim imenom, jer je i to neka vrsta prijevare povezane s hranom.

| 53. | uvjeren je da nadležna tijela moraju promijeniti stav te preći s administrativnog i veterinarskog pristupa na policijski pristup na temelju iskustva „letećeg odreda” Danske agencije za hranu te iskustva policije i financijske policije u Italiji; ističe da je preduvjet za takav pristup zapošljavanje sudaca koji su stručnjaci za pravo o hrani na predviđenim sudovima; |
| --- | --- |

53.

uvjeren je da nadležna tijela moraju promijeniti stav te preći s administrativnog i veterinarskog pristupa na policijski pristup na temelju iskustva „letećeg odreda” Danske agencije za hranu te iskustva policije i financijske policije u Italiji; ističe da je preduvjet za takav pristup zapošljavanje sudaca koji su stručnjaci za pravo o hrani na predviđenim sudovima;

| 54. | naglašava da se provođenje nadzora treba temeljiti na riziku i uključivati razvoj profila rizika i procjene ranjivosti za svaki dobavljački lanac i prehrambeni proizvod na temelju postojećih akademskih studija koje kombiniraju znanje u području izvornosti hrane i kriminologiju, uključujući istraživanje na sveučilištu VU u Amsterdamu i Sveučilištu Wageningen; |
| --- | --- |

54.

naglašava da se provođenje nadzora treba temeljiti na riziku i uključivati razvoj profila rizika i procjene ranjivosti za svaki dobavljački lanac i prehrambeni proizvod na temelju postojećih akademskih studija koje kombiniraju znanje u području izvornosti hrane i kriminologiju, uključujući istraživanje na sveučilištu VU u Amsterdamu i Sveučilištu Wageningen;

| 55. | poziva Komisiju i države članice da dodatno potiču europske i nacionalne istraživačke i razvojne programe za razvoj i provedbu tehnologija i metoda za otkrivanje prijevara s hranom, poput senzorne tehnologije, analize podataka i određivanja otisaka proizvoda te da u kratkom roku testove učine dostupnim na tržištu; priznaje važnost postojećih europskih istraživačkih projekata o izvornosti i autentičnosti hrane, poput projekata TRACE i AuthenticFood; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisiju i države članice da dodatno potiču europske i nacionalne istraživačke i razvojne programe za razvoj i provedbu tehnologija i metoda za otkrivanje prijevara s hranom, poput senzorne tehnologije, analize podataka i određivanja otisaka proizvoda te da u kratkom roku testove učine dostupnim na tržištu; priznaje važnost postojećih europskih istraživačkih projekata o izvornosti i autentičnosti hrane, poput projekata TRACE i AuthenticFood;

| 56. | preporučuje da FVO i nacionalna tijela vlasti u svoje revizije uključe takozvane masovne provjere ravnoteže ulaznih i izlaznih tokova te tokova otpada; |
| --- | --- |

56.

preporučuje da FVO i nacionalna tijela vlasti u svoje revizije uključe takozvane masovne provjere ravnoteže ulaznih i izlaznih tokova te tokova otpada;

| 57. | predlaže poboljšanje koordinacije i komunikacije među nacionalnim tijelima zaduženima za proučavanje prijevare s hranom radi poboljšanja napora država članica u borbi protiv tog problema; poziva Komisiju da hitno uspostavi elektronički sustav, temeljen na sustavu brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje prema prijedlogu Komisije, koji će omogućiti brzu razmjenu informacija između država članica i Komisije u slučajevima prijevare s hranom; poziva na objavljivanje godišnjih izvješća o otkrivenim slučajevima prijevare, analogijom s izvješćima RASFF-a; |
| --- | --- |

57.

predlaže poboljšanje koordinacije i komunikacije među nacionalnim tijelima zaduženima za proučavanje prijevare s hranom radi poboljšanja napora država članica u borbi protiv tog problema; poziva Komisiju da hitno uspostavi elektronički sustav, temeljen na sustavu brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje prema prijedlogu Komisije, koji će omogućiti brzu razmjenu informacija između država članica i Komisije u slučajevima prijevare s hranom; poziva na objavljivanje godišnjih izvješća o otkrivenim slučajevima prijevare, analogijom s izvješćima RASFF-a;

| 58. | poziva na stvaranje mreže protiv prijevara s hranom kojom bi se ojačala koordinacija među raznim europskim tijelima (Europolom, Eurojustom, Uredom za hranu i veterinarstvo) radi boljeg upozoravanja i otkrivanja prijevara s hranom; |
| --- | --- |

58.

poziva na stvaranje mreže protiv prijevara s hranom kojom bi se ojačala koordinacija među raznim europskim tijelima (Europolom, Eurojustom, Uredom za hranu i veterinarstvo) radi boljeg upozoravanja i otkrivanja prijevara s hranom;

| 59. | predlaže uvođenje DNK testiranja kao standardnog postupka utvrđivanja vrsta, posebno što se tiče mesnih i ribljih proizvoda, te, u tom cilju, osnivanje centralizirane baze podataka o DNK-u; |
| --- | --- |

59.

predlaže uvođenje DNK testiranja kao standardnog postupka utvrđivanja vrsta, posebno što se tiče mesnih i ribljih proizvoda, te, u tom cilju, osnivanje centralizirane baze podataka o DNK-u;

| 60. | poziva Komisiju da pokuša riješiti nedostatke u postojećim pravilima o sigurnosti i sljedivosti hrane u vezi s uvozom hrane od trećih strana, koji nosi viši rizik od prijevara s hranom; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisiju da pokuša riješiti nedostatke u postojećim pravilima o sigurnosti i sljedivosti hrane u vezi s uvozom hrane od trećih strana, koji nosi viši rizik od prijevara s hranom;

| 61. | zahtijeva da se pregovorima Europske unije o sporazumima o slobodnoj trgovini ne uzrokuju izmjene europskog zakonodavstva na području sigurnosti hrane i osiguranja zaliha hrane niti umanji sposobnost nadzora primjene tog zakonodavstva; |
| --- | --- |

61.

zahtijeva da se pregovorima Europske unije o sporazumima o slobodnoj trgovini ne uzrokuju izmjene europskog zakonodavstva na području sigurnosti hrane i osiguranja zaliha hrane niti umanji sposobnost nadzora primjene tog zakonodavstva;

| 62. | smatra da bi se rezultati kontrola trebali objaviti na način koji je potrošačima lako dostupan i razumljiv, npr. u obliku rangovne ljestvice; smatra da bi to potrošačima pomoglo u donošenju odluka i potaknulo poslovne subjekte u prehrambenoj industriji da dobro posluju; |
| --- | --- |

62.

smatra da bi se rezultati kontrola trebali objaviti na način koji je potrošačima lako dostupan i razumljiv, npr. u obliku rangovne ljestvice; smatra da bi to potrošačima pomoglo u donošenju odluka i potaknulo poslovne subjekte u prehrambenoj industriji da dobro posluju;

Sankcije

| 63. | pozdravlja prijedlog Komisije o pooštravanju kazni kako bi se barem neutralizirala procijenjena financijska korist koja se nastoji ostvariti povredom, ali smatra da se time ne odvraća u dovoljnoj mjeri; vjeruje da bi države članice trebale odrediti kazne za prijevaru u vezi s hranom koje su barem dvostruko veće od procijenjene financijske koristi koja se nastoji ostvariti prijevarom; čini mu se nužno odrediti još veće kazne, posebno kaznenopravne, kao odvraćajuću mjeru, za slučajeve prijevare u kojima se namjerno ugrožava zdravlje ljudi ili slučajeve prijevare koji uključuju proizvode za kupce u osjetljivijem položaju; predlaže, nadalje, da se u slučaju učestalih povreda ukine registracija poslovnog subjekta u prehrambenom sektoru; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja prijedlog Komisije o pooštravanju kazni kako bi se barem neutralizirala procijenjena financijska korist koja se nastoji ostvariti povredom, ali smatra da se time ne odvraća u dovoljnoj mjeri; vjeruje da bi države članice trebale odrediti kazne za prijevaru u vezi s hranom koje su barem dvostruko veće od procijenjene financijske koristi koja se nastoji ostvariti prijevarom; čini mu se nužno odrediti još veće kazne, posebno kaznenopravne, kao odvraćajuću mjeru, za slučajeve prijevare u kojima se namjerno ugrožava zdravlje ljudi ili slučajeve prijevare koji uključuju proizvode za kupce u osjetljivijem položaju; predlaže, nadalje, da se u slučaju učestalih povreda ukine registracija poslovnog subjekta u prehrambenom sektoru;

| 64. | žali što Komisija nema pregled nad različitim nacionalnim sustavima kazni za kaznena djela prijevara s hranom i o funkcioniranju tih mehanizama kazni utemeljenih na zakonodavstvu EU-a; poziva Komisiju da čim prije dobije taj pregled; |
| --- | --- |

64.

žali što Komisija nema pregled nad različitim nacionalnim sustavima kazni za kaznena djela prijevara s hranom i o funkcioniranju tih mehanizama kazni utemeljenih na zakonodavstvu EU-a; poziva Komisiju da čim prije dobije taj pregled;

| 65. | poziva da se više uzimaju u obzir uvjeti u vezi s dobrobiti životinja te da se postrože kazne u slučaju nepoštovanja pravila; |
| --- | --- |

65.

poziva da se više uzimaju u obzir uvjeti u vezi s dobrobiti životinja te da se postrože kazne u slučaju nepoštovanja pravila;

| 66. | poziva Komisiju da prikupi podatke od država članica i izvijesti o različitim režimima u državama članicama u odnosu na vrstu i razinu sankcija za prijevare s hranom i funkcioniranje režima sankcija; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisiju da prikupi podatke od država članica i izvijesti o različitim režimima u državama članicama u odnosu na vrstu i razinu sankcija za prijevare s hranom i funkcioniranje režima sankcija;

| 67. | poziva Komisiju i države članice da razmotre i druge metode za sprječavanje prijevara s hranom i odvraćanje od njih, poput navođenja imena i osramoćivanja („naming and shaming”) preko europskog registra osuđenih poslovnih subjekata u prehrambenoj industriji; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju i države članice da razmotre i druge metode za sprječavanje prijevara s hranom i odvraćanje od njih, poput navođenja imena i osramoćivanja („naming and shaming”) preko europskog registra osuđenih poslovnih subjekata u prehrambenoj industriji;

| 68. | poziva na proširenje postojećih sustava sljedivosti i dosljednu provedbu osnovne Uredbe (EZ) br. 178/2002 kojom se predviđa kontinuirana sljedivost, a koja obuhvaća hranu i hranu za životinje, životinje koje se koriste za proizvodnju hrane i sve tvari koje se pritom upotrebljavaju, a koje služe kao hrana ili hrana za životinje, ili se može očekivati da će u njima biti upotrijebljene; poziva na to da se cjelokupni lanac proizvodnje, prerade i distribucije učini potpuno razumljivim i transparentnim za inspektore na razini cijele Europe kako bi se krivotvoreni prehrambeni proizvodi mogli brzo identificirati u svim fazama proizvodnje; |
| --- | --- |

68.

poziva na proširenje postojećih sustava sljedivosti i dosljednu provedbu osnovne Uredbe (EZ) br. 178/2002 kojom se predviđa kontinuirana sljedivost, a koja obuhvaća hranu i hranu za životinje, životinje koje se koriste za proizvodnju hrane i sve tvari koje se pritom upotrebljavaju, a koje služe kao hrana ili hrana za životinje, ili se može očekivati da će u njima biti upotrijebljene; poziva na to da se cjelokupni lanac proizvodnje, prerade i distribucije učini potpuno razumljivim i transparentnim za inspektore na razini cijele Europe kako bi se krivotvoreni prehrambeni proizvodi mogli brzo identificirati u svim fazama proizvodnje;

| 69. | predlaže da se svim istraživačkim laboratorijima i laboratorijskom osoblju poduzeća naloži da sve nalaze testiranja hrane i hrane za životinje koji upućuju na prijevaru ili su važni za borbu protiv prijevare obavezno dojave nadležnim nadzornim tijelima; |
| --- | --- |

69.

predlaže da se svim istraživačkim laboratorijima i laboratorijskom osoblju poduzeća naloži da sve nalaze testiranja hrane i hrane za životinje koji upućuju na prijevaru ili su važni za borbu protiv prijevare obavezno dojave nadležnim nadzornim tijelima;

o

o o

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

70.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/food/horsemeat/plan_en.htm.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/31

---

P7_TA(2014)0012

Učinkovita inspekcija rada kao strategija za poboljšanje radnih uvjeta u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o učinkovitoj inspekciji rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (2013/2112(INI))

(2016/C 482/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegovu preambulu i članke 3. i 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegovu preambulu i članke 3. i 6.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 6., 9., 145., 151., 152., 153., 154., 156., 159. i 168., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 6., 9., 145., 151., 152., 153., 154., 156., 159. i 168.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1., 3., 27., 31., 32. i 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1., 3., 27., 31., 32. i 33.,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju od 3. svibnja 1996., a posebno njezin Dio I. i Dio II. te članak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju od 3. svibnja 1996., a posebno njezin Dio I. i Dio II. te članak 3.,

| — | uzimajući u obzir temeljne standarde rada Međunarodne organizacije rada (MOR) te njezine konvencije i preporuke o administraciji rada i inspekciji rada (Konvencije 81. i 129.), koje su međunarodno mjerilo za osiguravanje primjene pravnih odredbi u vezi s uvjetima rada i zaštitom radnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljne standarde rada Međunarodne organizacije rada (MOR) te njezine konvencije i preporuke o administraciji rada i inspekciji rada (Konvencije 81. i 129.), koje su međunarodno mjerilo za osiguravanje primjene pravnih odredbi u vezi s uvjetima rada i zaštitom radnika,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju 143. o radnicima migrantima (1975.) i dodatne odredbe MOR-a o radnicima migrantima kojima se omogućuje usvajanje svih potrebnih i prikladnih mjera za suzbijanje skrivenog kretanja migranata radi zapošljavanja i nezakonitog zapošljavanja migranata; uzimajući u obzir odredbe o primjeni upravnih, građanskih i kaznenih sankcija u vezi s nezakonitim zapošljavanjem radnika migranata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju 143. o radnicima migrantima (1975.) i dodatne odredbe MOR-a o radnicima migrantima kojima se omogućuje usvajanje svih potrebnih i prikladnih mjera za suzbijanje skrivenog kretanja migranata radi zapošljavanja i nezakonitog zapošljavanja migranata; uzimajući u obzir odredbe o primjeni upravnih, građanskih i kaznenih sankcija u vezi s nezakonitim zapošljavanjem radnika migranata,

| — | uzimajući u obzir Program za dostojanstven rad MOR-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program za dostojanstven rad MOR-a,

| — | uzimajući u obzir konvencije i preporuke MOR-a na području zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije i preporuke MOR-a na području zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o statistikama Zajednice o javnom zdravlju te zdravlju i sigurnosti na radu (1),, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o statistikama Zajednice o javnom zdravlju te zdravlju i sigurnosti na radu (1),,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (okvirna direktiva) (2) i njezine pojedinačne direktive, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (okvirna direktiva) (2) i njezine pojedinačne direktive,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenog 2003. o određenim aspektima organizacije radnog vremena (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenog 2003. o određenim aspektima organizacije radnog vremena (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća i predstavnika država članica usvojenu na sjednici Vijeća 22. travnja 1999. o Kodeksu ponašanja za poboljšanu suradnju između nadležnih tijela država članica u vezi s borbom protiv transnacionalne zlouporabe davanja i doprinosa za socijalno osiguranje te neprijavljenog rada i u vezi s transnacionalnim ustupanjem radnika (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća i predstavnika država članica usvojenu na sjednici Vijeća 22. travnja 1999. o Kodeksu ponašanja za poboljšanu suradnju između nadležnih tijela država članica u vezi s borbom protiv transnacionalne zlouporabe davanja i doprinosa za socijalno osiguranje te neprijavljenog rada i u vezi s transnacionalnim ustupanjem radnika (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/85/EZ od 22. listopada 1999. o izmjeni Direktive 77/388/EEZ u vezi s mogućnošću pokusne primjene niže stope PDV-a na radno intenzivne usluge (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/85/EZ od 22. listopada 1999. o izmjeni Direktive 77/388/EEZ u vezi s mogućnošću pokusne primjene niže stope PDV-a na radno intenzivne usluge (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. kojom se utvrđuju minimalni standardi za sankcije i mjere protiv poslodavaca koji zapošljavaju državljane trećih država koji nezakonito borave (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. kojom se utvrđuju minimalni standardi za sankcije i mjere protiv poslodavaca koji zapošljavaju državljane trećih država koji nezakonito borave (6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2007. pod nazivom Pojačana borba protiv neprijavljenog rada (COM(2007)0628), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2007. pod nazivom Pojačana borba protiv neprijavljenog rada (COM(2007)0628),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2007. o ishodima javnog savjetovanja o Zelenoj knjizi Komisije „Modernizacija radnog prava u skladu s izazovima 21. stoljeća” (COM(2007)0627), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2007. o ishodima javnog savjetovanja o Zelenoj knjizi Komisije „Modernizacija radnog prava u skladu s izazovima 21. stoljeća” (COM(2007)0627),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „EUROPA 2020. Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020) i njezin glavni cilj, a to je povećanje razine zaposlenosti u Europskoj uniji na 75 % do kraja desetljeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „EUROPA 2020. Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020) i njezin glavni cilj, a to je povećanje razine zaposlenosti u Europskoj uniji na 75 % do kraja desetljeća,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o reviziji sredinom provedbenog razdoblja Europske strategije o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje između 2007. i 2012. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o reviziji sredinom provedbenog razdoblja Europske strategije o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje između 2007. i 2012. (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2008. o pojačanoj borbi protiv neprijavljenog rada (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2008. o pojačanoj borbi protiv neprijavljenog rada (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2007. o promicanju dostojanstvenog rada za sve (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2007. o promicanju dostojanstvenog rada za sve (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. srpnja 2007. o modernizaciji radnog prava u skladu s izazovima 21. stoljeća (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. srpnja 2007. o modernizaciji radnog prava u skladu s izazovima 21. stoljeća (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2006. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2006. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. ožujka 2009. o društvenoj odgovornosti angažiranja podizvođača u lancima proizvodnje (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. ožujka 2009. o društvenoj odgovornosti angažiranja podizvođača u lancima proizvodnje (12),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. svibnja 2013. o radnim uvjetima i higijenskim i sigurnosnim propisima nakon nedavnih požara u tvornicama te urušavanja zgrade u Bangladešu (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. svibnja 2013. o radnim uvjetima i higijenskim i sigurnosnim propisima nakon nedavnih požara u tvornicama te urušavanja zgrade u Bangladešu (13),

| — | uzimajući u obzir Integrirane smjernice za rast i radna mjesta (2008. – 2010.) (COM(2007)0803), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Integrirane smjernice za rast i radna mjesta (2008. – 2010.) (COM(2007)0803),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. prosinca 1995. o usklađivanju načina borbe protiv nezakonite imigracije i nezakonitog zapošljavanja (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. prosinca 1995. o usklađivanju načina borbe protiv nezakonite imigracije i nezakonitog zapošljavanja (14),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 27. rujna 1996. o borbi protiv nezakonitog zapošljavanja državljana trećih zemalja (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 27. rujna 1996. o borbi protiv nezakonitog zapošljavanja državljana trećih zemalja (15),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (EUROFOUND) o rješavanju problema neprijavljenog rada u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (EUROFOUND) o rješavanju problema neprijavljenog rada u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir posebni Eurobarometar o neprijavljenom radu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebni Eurobarometar o neprijavljenom radu,

| — | uzimajući u obzir studiju „ICENUW – Provedba suradnje kroz Europsku mrežu protiv neprijavljenog rada” (2010.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju „ICENUW – Provedba suradnje kroz Europsku mrežu protiv neprijavljenog rada” (2010.),

| — | uzimajući u obzir studiju: „CIBELES: Usuglašavanje inspektorata za izgradnju sustava provedbe na europskoj razini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju: „CIBELES: Usuglašavanje inspektorata za izgradnju sustava provedbe na europskoj razini”,

| — | uzimajući u obzir studiju „Neizravne metode mjerenja neprijavljenog rada u EU-u” (2010.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju „Neizravne metode mjerenja neprijavljenog rada u EU-u” (2010.),

| — | uzimajući u obzir studiju „Izvedivost uspostavljanja europske platforme za suradnju između radnih inspektorata i drugih relevantnih nadzornih i provedbenih tijela u cilju sprečavanja neprijavljenog rada i borbe protiv njega” (2010., Regioplan), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju „Izvedivost uspostavljanja europske platforme za suradnju između radnih inspektorata i drugih relevantnih nadzornih i provedbenih tijela u cilju sprečavanja neprijavljenog rada i borbe protiv njega” (2010., Regioplan),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 19. prosinca 2012. C-577/10, Europska Komisija protiv Kraljevine Belgije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 19. prosinca 2012. C-577/10, Europska Komisija protiv Kraljevine Belgije,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0458/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0458/2013),

| A. | budući da inspekcije rada imaju bitnu ulogu u zaštiti prava zaposlenika, osiguravanju zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu i borbi protiv nesigurnih radnih okolina, u sprečavanju kršenja pravila o zaštiti na radu kao i promicanju pravednog i socijalno prihvatljivog gospodarskog rasta jer doprinose stvarnoj isplati plaća i uplati socijalnih davanja, čime se povećavaju prihodi od poreza i uplate u fondove socijalnog osiguranja, čime se povećavaju prihodi od poreza i uplate u fondove socijalnog osiguranja, osiguravajući radniku dostupnost socijalnih osiguranja u slučaju bolesti, ozljede na radu, mirovinskog osiguranja; |
| --- | --- |

A.

budući da inspekcije rada imaju bitnu ulogu u zaštiti prava zaposlenika, osiguravanju zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu i borbi protiv nesigurnih radnih okolina, u sprečavanju kršenja pravila o zaštiti na radu kao i promicanju pravednog i socijalno prihvatljivog gospodarskog rasta jer doprinose stvarnoj isplati plaća i uplati socijalnih davanja, čime se povećavaju prihodi od poreza i uplate u fondove socijalnog osiguranja, čime se povećavaju prihodi od poreza i uplate u fondove socijalnog osiguranja, osiguravajući radniku dostupnost socijalnih osiguranja u slučaju bolesti, ozljede na radu, mirovinskog osiguranja;

| B. | budući da države članice koriste niz modela kojima provode različite posebne inspekcije radnog mjesta; |
| --- | --- |

B.

budući da države članice koriste niz modela kojima provode različite posebne inspekcije radnog mjesta;

| C. | budući da raste potreba za inspekcijom rada u vezi s upućivanjem radnika diljem Europe; |
| --- | --- |

C.

budući da raste potreba za inspekcijom rada u vezi s upućivanjem radnika diljem Europe;

| D. | budući da inspekcija rada igra ključnu ulogu u ostvarivanju prava tako što osigurava da se poštuju zakoni, da sudionici znaju prava i obveze te da se nezgode, kao i zlouporaba, mogu spriječiti; |
| --- | --- |

D.

budući da inspekcija rada igra ključnu ulogu u ostvarivanju prava tako što osigurava da se poštuju zakoni, da sudionici znaju prava i obveze te da se nezgode, kao i zlouporaba, mogu spriječiti;

| E. | budući da postoji potreba jačanja inspekcije rada u MSP-ima i na malim gradilištima; |
| --- | --- |

E.

budući da postoji potreba jačanja inspekcije rada u MSP-ima i na malim gradilištima;

| F. | budući da odgovornost multinacionalnih poduzeća za radne uvjete, život i zdravlje radnika koji proizvode robu te nude usluge ne završava na vratima trgovine ili tvornice te se ne može osigurati samo sporazumima o korporativnoj društvenoj odgovornosti (CSR); |
| --- | --- |

F.

budući da odgovornost multinacionalnih poduzeća za radne uvjete, život i zdravlje radnika koji proizvode robu te nude usluge ne završava na vratima trgovine ili tvornice te se ne može osigurati samo sporazumima o korporativnoj društvenoj odgovornosti (CSR);

| G. | budući da vanjske usluge rada putem angažiranja podizvođača i rada u privremenom radnom odnosu često uključuju nižekvalificiranu radnu snagu i nesigurnije radne odnose, što otežava otkrivanje odgovornosti u pogledu odredbi o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu; |
| --- | --- |

G.

budući da vanjske usluge rada putem angažiranja podizvođača i rada u privremenom radnom odnosu često uključuju nižekvalificiranu radnu snagu i nesigurnije radne odnose, što otežava otkrivanje odgovornosti u pogledu odredbi o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu;

| H. | budući da neprijavljeni rad negativno utječe na gospodarstva država članica i financijsku održivost europskih socijalnih modela te narušava financiranje i pružanje usluga socijalnih i javnih službi te tijekom radnog vijeka i u starosti nameće dotičnim osobama nesigurnost, nezaštićenost i siromaštvo; |
| --- | --- |

H.

budući da neprijavljeni rad negativno utječe na gospodarstva država članica i financijsku održivost europskih socijalnih modela te narušava financiranje i pružanje usluga socijalnih i javnih službi te tijekom radnog vijeka i u starosti nameće dotičnim osobama nesigurnost, nezaštićenost i siromaštvo;

| I. | budući da inspektori rada imaju ključnu ulogu u zaštiti prava radnika, sprečavanju zlouporabe te promicanju gospodarskog i socijalnog razvoja; |
| --- | --- |

I.

budući da inspektori rada imaju ključnu ulogu u zaštiti prava radnika, sprečavanju zlouporabe te promicanju gospodarskog i socijalnog razvoja;

| J. | budući da je gospodarska kriza prouzročila povećano radno opterećenje i dodatni pritisak na zaposlenike, osobito promjenama u radnim satima, i budući da treba pojačati napore u nadziranju radnih uvjeta; |
| --- | --- |

J.

budući da je gospodarska kriza prouzročila povećano radno opterećenje i dodatni pritisak na zaposlenike, osobito promjenama u radnim satima, i budući da treba pojačati napore u nadziranju radnih uvjeta;

| K. | budući da neprestano nastaju novi oblici radnih odnosa koje je sve teže pružiti pomoću postojećih propisa; |
| --- | --- |

K.

budući da neprestano nastaju novi oblici radnih odnosa koje je sve teže pružiti pomoću postojećih propisa;

| L. | budući da nezakonito zaposleni radnici trpe sekundarne negativne posljedice, kao što su izostanak pristupa informacijama, medicini rada i izobrazbi, psihičko opterećenje zbog straha da će se ozlijediti ili biti uhvaćeni, što pak negativno utječe na produktivnost poduzeća i gospodarstva u cjelini, kao i dugotrajne posljedice kao što su nedostatak prava na starosnu mirovinu ili vrlo niska mirovinska davanja, što dovodi do većeg rizika od siromaštva; |
| --- | --- |

L.

budući da nezakonito zaposleni radnici trpe sekundarne negativne posljedice, kao što su izostanak pristupa informacijama, medicini rada i izobrazbi, psihičko opterećenje zbog straha da će se ozlijediti ili biti uhvaćeni, što pak negativno utječe na produktivnost poduzeća i gospodarstva u cjelini, kao i dugotrajne posljedice kao što su nedostatak prava na starosnu mirovinu ili vrlo niska mirovinska davanja, što dovodi do većeg rizika od siromaštva;

| M. | budući da neprijavljeni rad narušava tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu jer uzrokuje nepošteno natjecanje s drugim poduzećima; |
| --- | --- |

M.

budući da neprijavljeni rad narušava tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu jer uzrokuje nepošteno natjecanje s drugim poduzećima;

| N. | budući da su jačanje pravog zajedničkog tržišta i uklanjanje svakog oblika socijalnog dampinga bitno povezani; |
| --- | --- |

N.

budući da su jačanje pravog zajedničkog tržišta i uklanjanje svakog oblika socijalnog dampinga bitno povezani;

| O. | budući da je neprijavljeni rad u međuvremenu dosegao razinu od 18,8 % BDP-a na području 27 država članica EU-a, a u nekim državama je i iznad 30 %; |
| --- | --- |

O.

budući da je neprijavljeni rad u međuvremenu dosegao razinu od 18,8 % BDP-a na području 27 država članica EU-a, a u nekim državama je i iznad 30 %;

| P. | budući da u više zemalja članica, između ostalog kao posljedica krize, i dalje dolazi do povećanja neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

P.

budući da u više zemalja članica, između ostalog kao posljedica krize, i dalje dolazi do povećanja neprijavljenog rada;

| Q. | budući da su mjere o zviždanju potrebne kako bi se olakšalo otkrivanje zlouporabe i osigurala zaštita zviždača i budući da su EU i države članice dužne u cijelosti zaštititi zviždače; |
| --- | --- |

Q.

budući da su mjere o zviždanju potrebne kako bi se olakšalo otkrivanje zlouporabe i osigurala zaštita zviždača i budući da su EU i države članice dužne u cijelosti zaštititi zviždače;

| R. | budući da svake godine 168 000 europskih građana umre od ozljeda ili bolesti povezanih s radom, a 7 milijuna ih se ozlijedi (16); |
| --- | --- |

R.

budući da svake godine 168 000 europskih građana umre od ozljeda ili bolesti povezanih s radom, a 7 milijuna ih se ozlijedi (16);

| S. | budući da je sprečavanje rizika nužno za smanjivanje stope ozljeda i bolesti povezanih s radom; budući da postoji pozitivan utjecaj dobrog upravljanja zaštitom zdravlja i sigurnošću na radu na nacionalnoj i na europskoj razini te za poduzeća; |
| --- | --- |

S.

budući da je sprečavanje rizika nužno za smanjivanje stope ozljeda i bolesti povezanih s radom; budući da postoji pozitivan utjecaj dobrog upravljanja zaštitom zdravlja i sigurnošću na radu na nacionalnoj i na europskoj razini te za poduzeća;

| T. | budući da inspekcijskim sustavima, u manjoj ili većoj mjeri, nedostaje osoblja i sredstava potrebnih za učinkovito provođenje inspekcija rada; budući da to rezultira nedostatkom strateškog planiranja o kadrovskom popunjavanju nadzorne inspekcije rada u EU-u, uz stalno smanjenje broja zaposlenika u mnogim zemljama, dok istodobno rad inspektora rada postaje sve složeniji; |
| --- | --- |

T.

budući da inspekcijskim sustavima, u manjoj ili većoj mjeri, nedostaje osoblja i sredstava potrebnih za učinkovito provođenje inspekcija rada; budući da to rezultira nedostatkom strateškog planiranja o kadrovskom popunjavanju nadzorne inspekcije rada u EU-u, uz stalno smanjenje broja zaposlenika u mnogim zemljama, dok istodobno rad inspektora rada postaje sve složeniji;

| U. | budući da rascjepkanost tržišta rada, u kombinaciji s nekontroliranim i nereguliranim širenjem fleksibilnih dogovora o zapošljavanju u određenim državama članicama znatno smanjuje razine plaća, stvarajući tako situaciju koja će vjerojatno još više pogoršati problem neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

U.

budući da rascjepkanost tržišta rada, u kombinaciji s nekontroliranim i nereguliranim širenjem fleksibilnih dogovora o zapošljavanju u određenim državama članicama znatno smanjuje razine plaća, stvarajući tako situaciju koja će vjerojatno još više pogoršati problem neprijavljenog rada;

| V. | budući da sektori najjače pogođeni neprijavljenim radom pokazuju visok radni intenzitet, kao što su područja građevine, sigurnosti, čišćenja i domaćinstva, smještaja i njege, čija su tipična obilježja nesigurni uvjeti rada i naknade; |
| --- | --- |

V.

budući da sektori najjače pogođeni neprijavljenim radom pokazuju visok radni intenzitet, kao što su područja građevine, sigurnosti, čišćenja i domaćinstva, smještaja i njege, čija su tipična obilježja nesigurni uvjeti rada i naknade;

| W. | budući da postoji uska povezanost između nepravilne imigracije i neprijavljenog rada te s obzirom na to da se ljudi koji nezakonito žive u Europi ne smiju zakonito zaposliti te se na taj način zaštititi; |
| --- | --- |

W.

budući da postoji uska povezanost između nepravilne imigracije i neprijavljenog rada te s obzirom na to da se ljudi koji nezakonito žive u Europi ne smiju zakonito zaposliti te se na taj način zaštititi;

| X. | budući da radnici koji rade neprijavljeno nemaju socijalno i zdravstveno osiguranje ni osiguranje u slučaju nesreće te su izloženi povećanom riziku osobnog financijskog gubitka; |
| --- | --- |

X.

budući da radnici koji rade neprijavljeno nemaju socijalno i zdravstveno osiguranje ni osiguranje u slučaju nesreće te su izloženi povećanom riziku osobnog financijskog gubitka;

| Y. | budući da je inspekcija rada prekograničnih usluga i radnih odnosa prekogranično pitanje, a prekogranični pristup podacima nije dovoljan; |
| --- | --- |

Y.

budući da je inspekcija rada prekograničnih usluga i radnih odnosa prekogranično pitanje, a prekogranični pristup podacima nije dovoljan;

| Z. | budući da radnici često ne stupaju dobrovoljno u neprijavljeni radni odnos, nego su na to prisiljeni; |
| --- | --- |

Z.

budući da radnici često ne stupaju dobrovoljno u neprijavljeni radni odnos, nego su na to prisiljeni;

I.
     
  Inspekcijske mjere na nacionalnoj razini

Načela djelotvornih inspekcija rada

| 1. | naglašava činjenicu da iako su inspekcije rada javna zadaća koju smiju obavljati samo neovisna tijela javnih službi, to ne bi trebalo spriječiti predstavnike socijalnih partnera da pomažu u inspekcijama rada; vjeruje da se mora zajamčiti neovisnost službi za zdravlje i sigurnost na radu u pogledu poslodavaca; smatra da, što se tiče zdravlja na radu, nadzor, upozorenja, zdravstveno vještačenje i pružanje kvalitetnih savjeta o zdravlju mogu obavljati samo neovisni zdravstveni stručnjaci; žali zbog toga što službama za zdravlje na radu u nekim državama članicama još uvijek upravljaju udruge poslodavaca; naglašava da inspekciju i nadzor zaštite zdravlja i sigurnosti na radu moraju provesti neovisni inspektori koji su osposobljeni u području zdravlja i sigurnosti; |
| --- | --- |

1.

naglašava činjenicu da iako su inspekcije rada javna zadaća koju smiju obavljati samo neovisna tijela javnih službi, to ne bi trebalo spriječiti predstavnike socijalnih partnera da pomažu u inspekcijama rada; vjeruje da se mora zajamčiti neovisnost službi za zdravlje i sigurnost na radu u pogledu poslodavaca; smatra da, što se tiče zdravlja na radu, nadzor, upozorenja, zdravstveno vještačenje i pružanje kvalitetnih savjeta o zdravlju mogu obavljati samo neovisni zdravstveni stručnjaci; žali zbog toga što službama za zdravlje na radu u nekim državama članicama još uvijek upravljaju udruge poslodavaca; naglašava da inspekciju i nadzor zaštite zdravlja i sigurnosti na radu moraju provesti neovisni inspektori koji su osposobljeni u području zdravlja i sigurnosti;

| 2. | naglašava važnost izrade nacionalnih akcijskih planova za jačanje mehanizama inspekcije rada i njihovo financiranje iz Europskih strukturnih fondova s obzirom na dodanu vrijednost učinkovitih inspekcija rada u podupiranju društvene kohezije i, općenito, konsolidacije pravde na radnom mjestu; |
| --- | --- |

2.

naglašava važnost izrade nacionalnih akcijskih planova za jačanje mehanizama inspekcije rada i njihovo financiranje iz Europskih strukturnih fondova s obzirom na dodanu vrijednost učinkovitih inspekcija rada u podupiranju društvene kohezije i, općenito, konsolidacije pravde na radnom mjestu;

| 3. | ističe ključnu ulogu radnih inspektorata u sprečavanju i nadzoru te pomoć u poboljšavanju stručnog mišljenja i pružanju informacija na razini poduzeća; potiče države članice na povećanje kadra i raspoloživih sredstava, njihovih radnih inspektorata te na postizanje cilja od jednog inspektora za 10 000 radnika, u skladu s preporukama MOR-a, te na pooštravanje kazni za tvrtke koje ne poštuju svoje obveze na području temeljnih prava (plaće, radno vrijeme i zaštita zdravlja i sigurnost na radu); smatra da ove kazne moraju biti učinkovite, odvraćajuće i razmjerne; |
| --- | --- |

3.

ističe ključnu ulogu radnih inspektorata u sprečavanju i nadzoru te pomoć u poboljšavanju stručnog mišljenja i pružanju informacija na razini poduzeća; potiče države članice na povećanje kadra i raspoloživih sredstava, njihovih radnih inspektorata te na postizanje cilja od jednog inspektora za 10 000 radnika, u skladu s preporukama MOR-a, te na pooštravanje kazni za tvrtke koje ne poštuju svoje obveze na području temeljnih prava (plaće, radno vrijeme i zaštita zdravlja i sigurnost na radu); smatra da ove kazne moraju biti učinkovite, odvraćajuće i razmjerne;

| 4. | ističe da su sve kategorije radnika koji se bave nesamostalnim i samostalnim radom, bez obzira na njihov status, radni odnos ili podrijetlo, u nadležnosti nacionalnih inspekcijskih tijela i moraju uživati jednaku zaštitu; naglašava da svaki pokušaj ograničavanja opsega inspekcije rada može imati negativan utjecaj na zdravlje i sigurnost zaposlenika, kao i na njihova prava; |
| --- | --- |

4.

ističe da su sve kategorije radnika koji se bave nesamostalnim i samostalnim radom, bez obzira na njihov status, radni odnos ili podrijetlo, u nadležnosti nacionalnih inspekcijskih tijela i moraju uživati jednaku zaštitu; naglašava da svaki pokušaj ograničavanja opsega inspekcije rada može imati negativan utjecaj na zdravlje i sigurnost zaposlenika, kao i na njihova prava;

| 5. | naglašava potrebu da se ojača uloga nacionalnih radnih inspektorata, osigura osposobljavanje za njihovo više osoblje i koordiniraju njihove odgovornosti radi uspješnog suočavanja s novim inspekcijskim izazovima; |
| --- | --- |

5.

naglašava potrebu da se ojača uloga nacionalnih radnih inspektorata, osigura osposobljavanje za njihovo više osoblje i koordiniraju njihove odgovornosti radi uspješnog suočavanja s novim inspekcijskim izazovima;

| 6. | smatra da se inspekcije rada mogu uspješno obavljati samo ako nadležna tijela raspolažu dovoljnim financijskim i ljudskim resursima; izražava svoju zabrinutost zbog činjenice da inspekcijska tijela u državama članicama nemaju dovoljan broj zaposlenika te zbog nedostatka stručnog usavršavanja, osobito o europskim problemima; zahtijeva od država članica da ojačaju svoje sustave inspekcija budući da bi to trebao biti ključan dio nacionalnih planova donesenih kao odgovor na gospodarsku krizu; ističe da inspekcija rada igra ključnu ulogu u provjeri cjelovitog provođenja zakona na snazi, kao i u osiguranju da su posebno osjetljivi radnici obuhvaćeni i zaštićeni; |
| --- | --- |

6.

smatra da se inspekcije rada mogu uspješno obavljati samo ako nadležna tijela raspolažu dovoljnim financijskim i ljudskim resursima; izražava svoju zabrinutost zbog činjenice da inspekcijska tijela u državama članicama nemaju dovoljan broj zaposlenika te zbog nedostatka stručnog usavršavanja, osobito o europskim problemima; zahtijeva od država članica da ojačaju svoje sustave inspekcija budući da bi to trebao biti ključan dio nacionalnih planova donesenih kao odgovor na gospodarsku krizu; ističe da inspekcija rada igra ključnu ulogu u provjeri cjelovitog provođenja zakona na snazi, kao i u osiguranju da su posebno osjetljivi radnici obuhvaćeni i zaštićeni;

| 7. | ističe potrebu jedinstvene izobrazbe inspektora rada i uključenih službenika kako bi se ojačalo provođenje radničkih prava EU-a; |
| --- | --- |

7.

ističe potrebu jedinstvene izobrazbe inspektora rada i uključenih službenika kako bi se ojačalo provođenje radničkih prava EU-a;

| 8. | naglašava da financijske reforme koje se provode u nekim državama članicama ni u kojem slučaju ne smiju oduzimati od sredstava za ljudsku radnu snagu, financiranje te materijalnu i tehničku infrastrukturu radnih inspektorata; |
| --- | --- |

8.

naglašava da financijske reforme koje se provode u nekim državama članicama ni u kojem slučaju ne smiju oduzimati od sredstava za ljudsku radnu snagu, financiranje te materijalnu i tehničku infrastrukturu radnih inspektorata;

| 9. | ističe da se pravne obveze i zahtjevi zaposlenika pojavljuju kao dva glavna razloga zašto poslodavci uvode politike sprečavanja (17); |
| --- | --- |

9.

ističe da se pravne obveze i zahtjevi zaposlenika pojavljuju kao dva glavna razloga zašto poslodavci uvode politike sprečavanja (17);

| 10. | uvjeren je da je bez odgovarajuće procjene rizika nemoguće ispravno zaštititi radnike; smatra važnim pomoći MSP-ima da uspostave svoje politike sprečavanja rizika; ističe pozitivnu ulogu jednostavnih, besplatnih i ciljanih inicijativa, kao što je Online interaktivni projekt procjene rizika (OiRA), koji je razvila Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA); |
| --- | --- |

10.

uvjeren je da je bez odgovarajuće procjene rizika nemoguće ispravno zaštititi radnike; smatra važnim pomoći MSP-ima da uspostave svoje politike sprečavanja rizika; ističe pozitivnu ulogu jednostavnih, besplatnih i ciljanih inicijativa, kao što je Online interaktivni projekt procjene rizika (OiRA), koji je razvila Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA);

| 11. | podsjeća države članice da su sve potpisale i ratificirale Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 81 o inspekciji rada; stoga zahtijeva od država članica da provedu načela te Konvencije; |
| --- | --- |

11.

podsjeća države članice da su sve potpisale i ratificirale Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 81 o inspekciji rada; stoga zahtijeva od država članica da provedu načela te Konvencije;

| 12. | naglašava da su radne inspekcije djelotvorne i kada se provode nenajavljeno, kada se ponavljaju i kada se odaberu nasumce; ističe da djelotvorne kazne za prekršaje moraju biti tako oblikovane da poslodavci ne mogu postići dobit zaobilaženjem postojećih sporazuma o plaći ili zakona i propisa; |
| --- | --- |

12.

naglašava da su radne inspekcije djelotvorne i kada se provode nenajavljeno, kada se ponavljaju i kada se odaberu nasumce; ističe da djelotvorne kazne za prekršaje moraju biti tako oblikovane da poslodavci ne mogu postići dobit zaobilaženjem postojećih sporazuma o plaći ili zakona i propisa;

| 13. | ističe da rezultati radnih inspekcija moraju podlijegati jasnim rokovima obrade kako bi se brzo spriječila zlouporaba te kako bi se žrtvama pružila zaštita u ranoj fazi; |
| --- | --- |

13.

ističe da rezultati radnih inspekcija moraju podlijegati jasnim rokovima obrade kako bi se brzo spriječila zlouporaba te kako bi se žrtvama pružila zaštita u ranoj fazi;

| 14. | ističe da inspektori rada u zemljama članicama moraju imati pravo na provođenje kontrola na licu mjesta, na uporabu inteligentnih inspekcijskih instrumenata, na koordiniran rad sa svim mjerodavnim vlastima, uz primjeren otpust i neovisan rad; |
| --- | --- |

14.

ističe da inspektori rada u zemljama članicama moraju imati pravo na provođenje kontrola na licu mjesta, na uporabu inteligentnih inspekcijskih instrumenata, na koordiniran rad sa svim mjerodavnim vlastima, uz primjeren otpust i neovisan rad;

| 15. | poziva države članice da, ako inspektori rada otkriju zlouporabu ili ako zviždači skrenu pozornost inspektora rada na slučajeve zlouporabe, pruže zaštitu dotičnim radnicima i svim uključenim zviždačima te im omoguće besplatno traženje poštovanja njihovih prava; ističe činjenicu da mjere u tom smislu, kao što je izravno pravo na podizanje tužbe ili pravo na podizanje zajedničke tužbe, djelotvorno štite pogođene osobe i zviždače; zahtijeva od država članica da usvoje mjere zaštite zviždača i njihovih obitelji kako bi se olakšalo otkrivanje zlouporabe; naglašava da je važno zaštititi radnike migrante u nezakonitim situacijama te da bi to trebalo biti jedno od područja posebne brige; podsjeća države članice, u ovom kontekstu, na MOR-ovu Konvenciju (br. 143.) o radnicima migrantima (dodatne odredbe) iz 1975.; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice da, ako inspektori rada otkriju zlouporabu ili ako zviždači skrenu pozornost inspektora rada na slučajeve zlouporabe, pruže zaštitu dotičnim radnicima i svim uključenim zviždačima te im omoguće besplatno traženje poštovanja njihovih prava; ističe činjenicu da mjere u tom smislu, kao što je izravno pravo na podizanje tužbe ili pravo na podizanje zajedničke tužbe, djelotvorno štite pogođene osobe i zviždače; zahtijeva od država članica da usvoje mjere zaštite zviždača i njihovih obitelji kako bi se olakšalo otkrivanje zlouporabe; naglašava da je važno zaštititi radnike migrante u nezakonitim situacijama te da bi to trebalo biti jedno od područja posebne brige; podsjeća države članice, u ovom kontekstu, na MOR-ovu Konvenciju (br. 143.) o radnicima migrantima (dodatne odredbe) iz 1975.;

| 16. | poziva države članice da provedu pravne odredbe sa sankcijama u skladu s ozbiljnošću prekršaja te da učinkovito sankcioniraju nepoštovanje uvjeta rada; naglašava da je istraživanje jasno pokazalo da je najveći učinak u pogledu poboljšanja radnih uvjeta ostvaren snažnim, dobro koordiniranim mjerama sprečavanja i inspekcije u ranoj fazi, između ostalog pružanjem informacija poslodavcima i savjetovanjem ili retroaktivnim prijavljivanjem neprijavljenih radnika; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice da provedu pravne odredbe sa sankcijama u skladu s ozbiljnošću prekršaja te da učinkovito sankcioniraju nepoštovanje uvjeta rada; naglašava da je istraživanje jasno pokazalo da je najveći učinak u pogledu poboljšanja radnih uvjeta ostvaren snažnim, dobro koordiniranim mjerama sprečavanja i inspekcije u ranoj fazi, između ostalog pružanjem informacija poslodavcima i savjetovanjem ili retroaktivnim prijavljivanjem neprijavljenih radnika;

| 17. | ističe činjenicu da elektroničko umrežavanje svih mjerodavnih tijela za socijalno osiguranje, kao što je sustav „Crossroads Bank for Social Security” (18) u Belgiji, omogućuje lakšu razmjenu podataka i predstavlja koristan instrument za nacionalne radne inspektorate pomoću kojeg mogu brzo pristupiti podacima potrebnim za inspekcije; |
| --- | --- |

17.

ističe činjenicu da elektroničko umrežavanje svih mjerodavnih tijela za socijalno osiguranje, kao što je sustav „Crossroads Bank for Social Security” (18) u Belgiji, omogućuje lakšu razmjenu podataka i predstavlja koristan instrument za nacionalne radne inspektorate pomoću kojeg mogu brzo pristupiti podacima potrebnim za inspekcije;

| 18. | ističe da se inspekcije rada suočavaju s određenim izazovima u pogledu inspekcija koje se tiču radnika migranata i upućenih radnika iz EU-a i trećih zemalja; naglašava da je za uspješnost inspekcija rada važno da su one dovoljno svjesne situacija s većim rizikom nepoštovanja; ističe da nacionalni elektronički sustavi za obveznu prethodnu prijavu inozemnih radnika koju provode poslodavci u velikoj mjeri mogu pojednostaviti zadatke inspekcije rada; |
| --- | --- |

18.

ističe da se inspekcije rada suočavaju s određenim izazovima u pogledu inspekcija koje se tiču radnika migranata i upućenih radnika iz EU-a i trećih zemalja; naglašava da je za uspješnost inspekcija rada važno da su one dovoljno svjesne situacija s većim rizikom nepoštovanja; ističe da nacionalni elektronički sustavi za obveznu prethodnu prijavu inozemnih radnika koju provode poslodavci u velikoj mjeri mogu pojednostaviti zadatke inspekcije rada;

| 19. | ističe da socijalni partneri imaju važnu ulogu u skladu s nacionalnim zakonima i praksama u nastojanju da se osigura poštovanje postojećih propisa; poziva države članice da osiguraju uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje i oblikovanje nacionalnih planova inspekcije rada te u same inspekcije rada; |
| --- | --- |

19.

ističe da socijalni partneri imaju važnu ulogu u skladu s nacionalnim zakonima i praksama u nastojanju da se osigura poštovanje postojećih propisa; poziva države članice da osiguraju uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje i oblikovanje nacionalnih planova inspekcije rada te u same inspekcije rada;

| 20. | zalaže se za izradu dodatnih trostranih sektorskih inspektorata koji će predstavljati vladu, radnike i poslodavce te poziva na to da ih se uvede u poslovanje kao probnu inicijativu u onim državama članicama koje imaju najveću razinu neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

20.

zalaže se za izradu dodatnih trostranih sektorskih inspektorata koji će predstavljati vladu, radnike i poslodavce te poziva na to da ih se uvede u poslovanje kao probnu inicijativu u onim državama članicama koje imaju najveću razinu neprijavljenog rada;

| 21. | utvrđuje da se inspekcije rada u ruralnim krajevima provode u manjoj mjeri; poziva države članice da osiguraju da ruralne sredine budu primjereno pokrivene; |
| --- | --- |

21.

utvrđuje da se inspekcije rada u ruralnim krajevima provode u manjoj mjeri; poziva države članice da osiguraju da ruralne sredine budu primjereno pokrivene;

| 22. | ističe da zaposlenici u privremenom radnom odnosu često rade u nezadovoljavajućim radnim uvjetima u odnosu na zaposlenike u stalnom radnom odnosu; napominje da, radi pravilne inspekcije privremenih radnih odnosa, prava inspektora moraju se proširiti na obavljanje inspekcija u poduzećima koja se koriste uslugama privremenih radnika te da inspekcija mora obuhvatiti i poštovanje pravila o plaćama i radnim uvjetima, kao i minimalne plaće gdje to zahtijevaju zakonodavstvo države članice ili nacionalni kolektivni sporazumi; ustraje u tome da se sprečavanju zdravstvenih i sigurnosnih problema na radnom mjestu posveti jednaka pozornost u privatnom i javnom sektoru; ističe da je poštovanje načela nediskriminacije obvezno; navodi da se privremeno zaposlenim radnicima mora omogućiti da pomoću internetske usluge ili stranice dobiju podatke o svojim pravima, uključujući podatke o pravima koja se tiču visine plaća; |
| --- | --- |

22.

ističe da zaposlenici u privremenom radnom odnosu često rade u nezadovoljavajućim radnim uvjetima u odnosu na zaposlenike u stalnom radnom odnosu; napominje da, radi pravilne inspekcije privremenih radnih odnosa, prava inspektora moraju se proširiti na obavljanje inspekcija u poduzećima koja se koriste uslugama privremenih radnika te da inspekcija mora obuhvatiti i poštovanje pravila o plaćama i radnim uvjetima, kao i minimalne plaće gdje to zahtijevaju zakonodavstvo države članice ili nacionalni kolektivni sporazumi; ustraje u tome da se sprečavanju zdravstvenih i sigurnosnih problema na radnom mjestu posveti jednaka pozornost u privatnom i javnom sektoru; ističe da je poštovanje načela nediskriminacije obvezno; navodi da se privremeno zaposlenim radnicima mora omogućiti da pomoću internetske usluge ili stranice dobiju podatke o svojim pravima, uključujući podatke o pravima koja se tiču visine plaća;

| 23. | izražava zabrinutost zbog položaja sezonskih radnika u poljoprivrednom sektoru, najčešće iz trećih zemalja; smatra da se povećava broj inspekcija rada u tom sektoru; ističe da radne odnose u sektoru najvećim dijelom karakterizira mješavina prijavljenog i neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

23.

izražava zabrinutost zbog položaja sezonskih radnika u poljoprivrednom sektoru, najčešće iz trećih zemalja; smatra da se povećava broj inspekcija rada u tom sektoru; ističe da radne odnose u sektoru najvećim dijelom karakterizira mješavina prijavljenog i neprijavljenog rada;

| 24. | ističe da dok su radnici koji pružaju usluge u domaćinstvu često neprijavljeni ili imaju manje prava nego drugi radnici, u mnogim je slučajevima ovakva situacija izvan područja nadležnosti nacionalnih inspekcijskih tijela; poziva države članice da ratificiraju Konvenciju MOR-a br. 189. i, u skladu s njom, razviju i uvedu mjere za inspekciju rada, provedbu i kazne, poštujući pritom posebna obilježja domaćeg rada, u skladu s nacionalnim zakonima i propisima; ističe da, u skladu s nacionalnim zakonima i propisima, takve mjere trebaju specificirati u kojim se uvjetima može odobriti pristup kućanstvima, uz dužno poštovanje privatnosti; |
| --- | --- |

24.

ističe da dok su radnici koji pružaju usluge u domaćinstvu često neprijavljeni ili imaju manje prava nego drugi radnici, u mnogim je slučajevima ovakva situacija izvan područja nadležnosti nacionalnih inspekcijskih tijela; poziva države članice da ratificiraju Konvenciju MOR-a br. 189. i, u skladu s njom, razviju i uvedu mjere za inspekciju rada, provedbu i kazne, poštujući pritom posebna obilježja domaćeg rada, u skladu s nacionalnim zakonima i propisima; ističe da, u skladu s nacionalnim zakonima i propisima, takve mjere trebaju specificirati u kojim se uvjetima može odobriti pristup kućanstvima, uz dužno poštovanje privatnosti;

| 25. | upozorava na posebne situacije radnika koji rade kod kuće i radnika na daljinu koji radeći od kuće ili izvan redovnog mjesta rada također mogu biti žrtve zlouporabe radničkih prava kad poslodavci ne ispune svoje pravne obveze prema njima; |
| --- | --- |

25.

upozorava na posebne situacije radnika koji rade kod kuće i radnika na daljinu koji radeći od kuće ili izvan redovnog mjesta rada također mogu biti žrtve zlouporabe radničkih prava kad poslodavci ne ispune svoje pravne obveze prema njima;

| 26. | naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti prometnom sektoru koji, zbog svog mobilnog karaktera, može postaviti dodatne izazove radnim inspektoratima; poziva radne inspektorate da se opreme prikladnim sredstvima kako bi proveli učinkovite inspekcije ovog sektora; |
| --- | --- |

26.

naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti prometnom sektoru koji, zbog svog mobilnog karaktera, može postaviti dodatne izazove radnim inspektoratima; poziva radne inspektorate da se opreme prikladnim sredstvima kako bi proveli učinkovite inspekcije ovog sektora;

| 27. | izražava žaljenje zbog problematično velikog broja primjera lažnog zapošljavanja, posebno u građevinarstvu i sektoru obrade mesa, uključujući sporazume za upućivanje radnika; poziva države članice da uvedu prikladne inspekcijske mjere za borbu protiv lažnog samozapošljavanja, na primjer uvođenjem kriterija za utvrđivanje od čega se sastoji radni odnos, tako da inspektori rada mogu razlikovati lažno i zakonito samozapošljavanje; navodi da bi se, u cilju sprečavanja lažnog samozapošljavanja, trebale poduzeti mjere koje bi državama članicama omogućile da uvedu više dalekosežnih zahtjeva ili mjera nadzora; |
| --- | --- |

27.

izražava žaljenje zbog problematično velikog broja primjera lažnog zapošljavanja, posebno u građevinarstvu i sektoru obrade mesa, uključujući sporazume za upućivanje radnika; poziva države članice da uvedu prikladne inspekcijske mjere za borbu protiv lažnog samozapošljavanja, na primjer uvođenjem kriterija za utvrđivanje od čega se sastoji radni odnos, tako da inspektori rada mogu razlikovati lažno i zakonito samozapošljavanje; navodi da bi se, u cilju sprečavanja lažnog samozapošljavanja, trebale poduzeti mjere koje bi državama članicama omogućile da uvedu više dalekosežnih zahtjeva ili mjera nadzora;

Neprijavljeni rad

| 28. | poziva nacionalne radne inspektorate i druga mjerodavna tijela da izrade akcijske planove za suzbijanje neprijavljenog rada, koji će obuhvaćati sve oblike zlouporabe na području nesamostalnog i samostalnog rada; naglašava da neprijavljeni rad, ako se ne riješi na odgovarajući način, prijeti potkopavanjem sposobnosti EU-a da ostvari svoje ciljeve na području zapošljavanja, a to su otvaranje više radnih mjesta i bolji poslovi te snažniji rast; |
| --- | --- |

28.

poziva nacionalne radne inspektorate i druga mjerodavna tijela da izrade akcijske planove za suzbijanje neprijavljenog rada, koji će obuhvaćati sve oblike zlouporabe na području nesamostalnog i samostalnog rada; naglašava da neprijavljeni rad, ako se ne riješi na odgovarajući način, prijeti potkopavanjem sposobnosti EU-a da ostvari svoje ciljeve na području zapošljavanja, a to su otvaranje više radnih mjesta i bolji poslovi te snažniji rast;

| 29. | izražava veliku zabrinutost zbog izrazite ranjivosti radnika migranata s nezakonitim ili neovlaštenim statusom, s obzirom na to da riskiraju da ih se iskorištava u neprijavljenom radu niskih standarda, niskih plaća i dugih radnih sati u nesigurnim radnim okruženjima; naglašava da se svaka suradnja inspektora rada i tijela za imigraciju treba ograničiti na utvrđivanje poslodavaca koji ih iskorištavaju, a ne na kažnjavanje ili izbacivanje tih radnika migranata jer bi to zapravo potkopalo napore za rješavanje neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

29.

izražava veliku zabrinutost zbog izrazite ranjivosti radnika migranata s nezakonitim ili neovlaštenim statusom, s obzirom na to da riskiraju da ih se iskorištava u neprijavljenom radu niskih standarda, niskih plaća i dugih radnih sati u nesigurnim radnim okruženjima; naglašava da se svaka suradnja inspektora rada i tijela za imigraciju treba ograničiti na utvrđivanje poslodavaca koji ih iskorištavaju, a ne na kažnjavanje ili izbacivanje tih radnika migranata jer bi to zapravo potkopalo napore za rješavanje neprijavljenog rada;

| 30. | smatra da, ondje gdje su nacionalni radni inspektorati odgovorni za rad s radnicima migrantima i upućenim radnicima, programi stručnog usavršavanja za inspektore rada trebaju uključivati posebne module o takvim pitanjima te o neprijavljenom radu i trgovini ljudima jer su ta pitanja snažno povezana te bi također trebali sadržavati jezične module ako je to važno; |
| --- | --- |

30.

smatra da, ondje gdje su nacionalni radni inspektorati odgovorni za rad s radnicima migrantima i upućenim radnicima, programi stručnog usavršavanja za inspektore rada trebaju uključivati posebne module o takvim pitanjima te o neprijavljenom radu i trgovini ljudima jer su ta pitanja snažno povezana te bi također trebali sadržavati jezične module ako je to važno;

| 31. | smatra da će kazne biti djelotvorne samo ako poslodavci kroz zapošljavanje neprijavljenih radnika ne mogu postići dobitak, to jest kad kazne znatno premašuju troškove rada prijavljenih radnika; |
| --- | --- |

31.

smatra da će kazne biti djelotvorne samo ako poslodavci kroz zapošljavanje neprijavljenih radnika ne mogu postići dobitak, to jest kad kazne znatno premašuju troškove rada prijavljenih radnika;

| 32. | priznaje da je prisutan rastući trend lažnog samozapošljavanja, vanjske usluge i angažiranja podizvođača, što može dovesti do povećanja nesigurnih poslova te daljnjeg pogoršanja već niskih razina zaštite neprijavljenih radnika; vjeruje da sustavi opće odgovornosti izvođača mogu služiti kao korisni alati za povećanje usklađenosti s radnim standardima kroz cijeli proizvodni proces te smatra potrebnim da se ti sustavi uvedu u svim državama članicama, uz potvrdu da provjere koje rade inspektori rada ostaju ključne; |
| --- | --- |

32.

priznaje da je prisutan rastući trend lažnog samozapošljavanja, vanjske usluge i angažiranja podizvođača, što može dovesti do povećanja nesigurnih poslova te daljnjeg pogoršanja već niskih razina zaštite neprijavljenih radnika; vjeruje da sustavi opće odgovornosti izvođača mogu služiti kao korisni alati za povećanje usklađenosti s radnim standardima kroz cijeli proizvodni proces te smatra potrebnim da se ti sustavi uvedu u svim državama članicama, uz potvrdu da provjere koje rade inspektori rada ostaju ključne;

Zaštita na radu – zaštita zdravlja i sigurnost na radnom mjestu

| 33. | skreće pozornost na problem provedbe pravila o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu u slučajevima kad zaposlenici rade neprijavljeno; naglašava da se pravo na zaštitu zdravlja i sigurnost na radnom mjestu primjenjuje na svaku zaposlenu i samozaposlenu osobu te da će poboljšana provedba postojećih pravila učvrstiti to pravo; predlaže da države članice razmotre mogućnost ponude povjerljivih besplatnih liječničkih pregleda za sve radnike, jedanput godišnje ili jedanput po ugovoru kako bi im se pružila osnovna zaštita; |
| --- | --- |

33.

skreće pozornost na problem provedbe pravila o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu u slučajevima kad zaposlenici rade neprijavljeno; naglašava da se pravo na zaštitu zdravlja i sigurnost na radnom mjestu primjenjuje na svaku zaposlenu i samozaposlenu osobu te da će poboljšana provedba postojećih pravila učvrstiti to pravo; predlaže da države članice razmotre mogućnost ponude povjerljivih besplatnih liječničkih pregleda za sve radnike, jedanput godišnje ili jedanput po ugovoru kako bi im se pružila osnovna zaštita;

| 34. | zalaže se za oštrije kazne za poduzeća koja ne ispunjavaju svoje obveze u pogledu temeljnih prava zaposlenika te smatra da te kazne moraju imati dovoljno zastrašujući i odvraćajući učinak kako bi se osiguralo da poslodavac neće ostvariti dobit zaobilazeći postojeća pravila o zaštiti na radu i zaštiti zdravlja; poziva države članice da u svojim sustavima za određivanje sankcija razmotre da razinu kazne učine razmjernom razini štete te da osiguraju da je kazna iznad dobiti ostvarene zaobilaženjem; |
| --- | --- |

34.

zalaže se za oštrije kazne za poduzeća koja ne ispunjavaju svoje obveze u pogledu temeljnih prava zaposlenika te smatra da te kazne moraju imati dovoljno zastrašujući i odvraćajući učinak kako bi se osiguralo da poslodavac neće ostvariti dobit zaobilazeći postojeća pravila o zaštiti na radu i zaštiti zdravlja; poziva države članice da u svojim sustavima za određivanje sankcija razmotre da razinu kazne učine razmjernom razini štete te da osiguraju da je kazna iznad dobiti ostvarene zaobilaženjem;

| 35. | ističe da strategija Europa 2020. upozorava na potrebu za većim brojem žena na tržištu rada i smatra da bi inspektori radnog mjesta trebali poznavati radne uvjete i žena i muškaraca; |
| --- | --- |

35.

ističe da strategija Europa 2020. upozorava na potrebu za većim brojem žena na tržištu rada i smatra da bi inspektori radnog mjesta trebali poznavati radne uvjete i žena i muškaraca;

| 36. | poziva da se te kazne također primijene na poduzeća za koja je otkriveno da radnike stavljaju na crnu listu zbog njihovih sindikalnih ili zdravstvenih i sigurnosnih predstavničkih aktivnosti; |
| --- | --- |

36.

poziva da se te kazne također primijene na poduzeća za koja je otkriveno da radnike stavljaju na crnu listu zbog njihovih sindikalnih ili zdravstvenih i sigurnosnih predstavničkih aktivnosti;

| 37. | zahtijeva potporu nacionalnih radnih inspekcija pri provedbi učinkovitog sustava zaštite na radu na razini poduzeća, prije svega u malim i srednjim poduzećima; zahtijeva da države članice osiguraju da su inspekcije usmjerenije na traženje konkretnih i provedivih rješenja za uklanjanje nedostataka na području sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu; |
| --- | --- |

37.

zahtijeva potporu nacionalnih radnih inspekcija pri provedbi učinkovitog sustava zaštite na radu na razini poduzeća, prije svega u malim i srednjim poduzećima; zahtijeva da države članice osiguraju da su inspekcije usmjerenije na traženje konkretnih i provedivih rješenja za uklanjanje nedostataka na području sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu;

| 38. | podupire korisno djelovanje Odbora viših inspektora rada u približavanju nacionalnih kultura; traži jačanje njegovih sredstava i ovlasti; poziva na jačanje suradnje Odbora viših inspektora rada i Savjetodavnog odbora iz Luksemburga; zauzima stajalište da Savjetodavni odbor za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu u okviru Komisije treba redovito obavještavati o razvojima u državama članicama u području radnih inspektorata te zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu; |
| --- | --- |

38.

podupire korisno djelovanje Odbora viših inspektora rada u približavanju nacionalnih kultura; traži jačanje njegovih sredstava i ovlasti; poziva na jačanje suradnje Odbora viših inspektora rada i Savjetodavnog odbora iz Luksemburga; zauzima stajalište da Savjetodavni odbor za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu u okviru Komisije treba redovito obavještavati o razvojima u državama članicama u području radnih inspektorata te zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu;

| 39. | zauzima stajalište da te aspekte zdravlja i sigurnosti također treba uzeti u obzir u predstojećoj strategiji EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu; poziva službe za inspekciju rada da pojačaju dobro usmjerene preventivne i obrazovne mjere za podizanje svijesti o pravilima i postupcima zdravlja i sigurnosti među građanima; poziva Komisiju i države članice da ubrzaju provedbu REACH-a, posebno zamjenu kemijskih tvari koje su predmet najveće zabrinutosti; smatra da bi se pri davanju prednosti ovim tvarima trebale uzeti u obzir profesionalne bolesti; |
| --- | --- |

39.

zauzima stajalište da te aspekte zdravlja i sigurnosti također treba uzeti u obzir u predstojećoj strategiji EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu; poziva službe za inspekciju rada da pojačaju dobro usmjerene preventivne i obrazovne mjere za podizanje svijesti o pravilima i postupcima zdravlja i sigurnosti među građanima; poziva Komisiju i države članice da ubrzaju provedbu REACH-a, posebno zamjenu kemijskih tvari koje su predmet najveće zabrinutosti; smatra da bi se pri davanju prednosti ovim tvarima trebale uzeti u obzir profesionalne bolesti;

II.
     
  Političke preporuke na razini EU-a

Brža i bolja prekogranična razmjena informacija

| 40. | zastupa stajalište da je dobra suradnja među nacionalnim tijelima i socijalnim partnerima važna kako bi se dokinuo socijalni damping i osiguralo pravedno tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu; pozdravlja inicijativu Komisije za uspostavu europske platforme za inspektore rada; u tom smislu poziva Komisiju da uspostavi europsku platformu za inspektore rada o neprijavljenom radu unutar Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) koja će biti ovlaštena, kao dodatna zadaća te agencije, za organizaciju rada platforme i olakšavanje razmjene iskustava i dobre prakse te osiguravanje ažuriranih, objektivnih, pouzdanih i usporedivih podataka, kao i za unapređivanje prekogranične suradnje te utvrđivanje i bilježenje fiktivnih društava i slične operacije; |
| --- | --- |

40.

zastupa stajalište da je dobra suradnja među nacionalnim tijelima i socijalnim partnerima važna kako bi se dokinuo socijalni damping i osiguralo pravedno tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu; pozdravlja inicijativu Komisije za uspostavu europske platforme za inspektore rada; u tom smislu poziva Komisiju da uspostavi europsku platformu za inspektore rada o neprijavljenom radu unutar Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) koja će biti ovlaštena, kao dodatna zadaća te agencije, za organizaciju rada platforme i olakšavanje razmjene iskustava i dobre prakse te osiguravanje ažuriranih, objektivnih, pouzdanih i usporedivih podataka, kao i za unapređivanje prekogranične suradnje te utvrđivanje i bilježenje fiktivnih društava i slične operacije;

| 41. | poziva Komisiju da, u suradnji sa socijalnim partnerima i mjerodavnim nacionalnim tijelima, ne dovodeći u pitanje načelo supsidijarnosti, odredi odgovarajuće ljudske potencijale za prekogranična pitanja u vezi sa zlouporabom zaštite na radu i neprijavljenim radom – u čijem bi području nadležnosti moglo biti, između ostalog, otkrivanje fiktivnih društava i nadzor transnacionalnih pružatelja usluga – te da razvije programe daljnjeg stručnog usavršavanja diljem EU-a za inspektorate koji se suočavaju s izazovima kao što su lažno samozapošljavanje i upućivanje, otkrivanje novih načina zaobilaženja propisa i organizacija prekograničnih inspekcija; predlaže, osim toga, da nacionalni inspektorati provedu povremene, zajedničke prekogranične inspekcije, posebno u područjima blizu pograničnih zona; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da, u suradnji sa socijalnim partnerima i mjerodavnim nacionalnim tijelima, ne dovodeći u pitanje načelo supsidijarnosti, odredi odgovarajuće ljudske potencijale za prekogranična pitanja u vezi sa zlouporabom zaštite na radu i neprijavljenim radom – u čijem bi području nadležnosti moglo biti, između ostalog, otkrivanje fiktivnih društava i nadzor transnacionalnih pružatelja usluga – te da razvije programe daljnjeg stručnog usavršavanja diljem EU-a za inspektorate koji se suočavaju s izazovima kao što su lažno samozapošljavanje i upućivanje, otkrivanje novih načina zaobilaženja propisa i organizacija prekograničnih inspekcija; predlaže, osim toga, da nacionalni inspektorati provedu povremene, zajedničke prekogranične inspekcije, posebno u područjima blizu pograničnih zona;

| 42. | poziva Komisiju da istraži koristi uvođenja i – po potrebi – da učini dostupnom europsku iskaznicu socijalnog osiguranja ili drugi elektronički dokument na razini EU-a, zaštićen od krivotvorenja, na kojem bi bili pohranjeni svi potrebni podaci za provjeru radnog odnosa, kao što su detalji o socijalnom osiguranju i radnim satima, i koji bi bili predmet strogih pravila zaštite podataka, posebno kad se obrađuju privatno osjetljivi osobni podaci; naglašava stoga važnost pažljivog ispitivanja učinka koji bi ta kartica imala na privatnost, prije i tijekom njezine izrade; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju da istraži koristi uvođenja i – po potrebi – da učini dostupnom europsku iskaznicu socijalnog osiguranja ili drugi elektronički dokument na razini EU-a, zaštićen od krivotvorenja, na kojem bi bili pohranjeni svi potrebni podaci za provjeru radnog odnosa, kao što su detalji o socijalnom osiguranju i radnim satima, i koji bi bili predmet strogih pravila zaštite podataka, posebno kad se obrađuju privatno osjetljivi osobni podaci; naglašava stoga važnost pažljivog ispitivanja učinka koji bi ta kartica imala na privatnost, prije i tijekom njezine izrade;

| 43. | poziva Komisiju da provede probni projekt europskog sustava ranog upozoravanja koji je usmjeren na signaliziranje kršenja pravila zaštite na radu i slučajeva neprijavljenog rada koji bi promicao brzu razmjenu informacija između država članica i kojem bi bila priložena crna lista kako bi se kršenje pravila zaštite na radu onemogućilo u ranoj fazi; ističe da se taj sustav ranog upozoravanja može izraditi po uzoru na postojeći europski sustav brzog upozoravanja za potrebe zaštite potrošača (RAPEX); naglašava da se kršenje pravila mora točno dokumentirati sistematskim bilježenjem rezultata inspekcije kako bi se mogle poduzeti ciljane akcije protiv zlouporabe; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da provede probni projekt europskog sustava ranog upozoravanja koji je usmjeren na signaliziranje kršenja pravila zaštite na radu i slučajeva neprijavljenog rada koji bi promicao brzu razmjenu informacija između država članica i kojem bi bila priložena crna lista kako bi se kršenje pravila zaštite na radu onemogućilo u ranoj fazi; ističe da se taj sustav ranog upozoravanja može izraditi po uzoru na postojeći europski sustav brzog upozoravanja za potrebe zaštite potrošača (RAPEX); naglašava da se kršenje pravila mora točno dokumentirati sistematskim bilježenjem rezultata inspekcije kako bi se mogle poduzeti ciljane akcije protiv zlouporabe;

| 44. | smatra da pojačana suradnja i razmjena informacija između država članica u vezi sa suzbijanjem neprijavljenog rada mogu predstavljati znatnu europsku dodanu vrijednost; naglašava da bi to poduprlo zakonske inicijative EU-a o neprijavljenom radu na koristan način, promicalo razmjenu najboljih praksi i poboljšalo koordinaciju između radnih inspektorata iz različitih zemalja; |
| --- | --- |

44.

smatra da pojačana suradnja i razmjena informacija između država članica u vezi sa suzbijanjem neprijavljenog rada mogu predstavljati znatnu europsku dodanu vrijednost; naglašava da bi to poduprlo zakonske inicijative EU-a o neprijavljenom radu na koristan način, promicalo razmjenu najboljih praksi i poboljšalo koordinaciju između radnih inspektorata iz različitih zemalja;

| 45. | ističe činjenicu da su, u određenim prekograničnim situacijama prava nacionalnih tijela za inspekciju da inspekcije provedu u inozemnim poduzećima bila vrlo ograničena te da je to ugrozilo zaštitu radnika i jednake mogućnosti; poziva da informiranje o upućivanju zaposlenika, kao što su A1 potvrde, ne budu retroaktivne, te da se unesu u registar na razini EU-a koji bi trebao dopuniti postojeće nacionalne registre i biti dostupan tijelima diljem EU-a kako bi se na nacionalnoj razini na više jezika olakšao nadzor radnih odnosa između upućenih radnika; izražava da je, s time u vezi, od velike važnosti učinkovitija prekogranična razmjena podatka između različitih nadležnih tijela; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da inspekcije rada mogu u cijelosti iskoristiti svoje pravo na nediskriminirajuće neovisne inspekcije u prekograničnim situacijama, neovisno o mjestu osnivanja poduzeća; |
| --- | --- |

45.

ističe činjenicu da su, u određenim prekograničnim situacijama prava nacionalnih tijela za inspekciju da inspekcije provedu u inozemnim poduzećima bila vrlo ograničena te da je to ugrozilo zaštitu radnika i jednake mogućnosti; poziva da informiranje o upućivanju zaposlenika, kao što su A1 potvrde, ne budu retroaktivne, te da se unesu u registar na razini EU-a koji bi trebao dopuniti postojeće nacionalne registre i biti dostupan tijelima diljem EU-a kako bi se na nacionalnoj razini na više jezika olakšao nadzor radnih odnosa između upućenih radnika; izražava da je, s time u vezi, od velike važnosti učinkovitija prekogranična razmjena podatka između različitih nadležnih tijela; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da inspekcije rada mogu u cijelosti iskoristiti svoje pravo na nediskriminirajuće neovisne inspekcije u prekograničnim situacijama, neovisno o mjestu osnivanja poduzeća;

| 46. | ističe da se, u vezi s provedbenom direktivom o upućivanju radnika, dokumenti moraju prevesti, neovisno o njihovoj dužini ako se to zahtijeva tijekom inspekcije; |
| --- | --- |

46.

ističe da se, u vezi s provedbenom direktivom o upućivanju radnika, dokumenti moraju prevesti, neovisno o njihovoj dužini ako se to zahtijeva tijekom inspekcije;

Nove zakonodavne inicijative na razini Europske unije

| 47. | naglašava da se u postojećim direktivama na području zapošljavanja i socijalnih pitanja ne pridaje dovoljno pozornosti potrebi za boljom provedbom i ulozi radnih inspektorata; smatra da se postojeće direktive moraju po potrebi temeljito pregledati te da se pitanje provedbe mora riješiti na bolji način u europskom radnom pravu; pozdravlja, u tom kontekstu, minimalne standarde inspekcije koje je Komisija predložila u direktivama koje se tiču određenih skupina radnika; ističe da se uloga radnih inspektorata i socijalnih partnera mora uzeti u obzir u socijalnoj zaštiti i u pitanjima u vezi sa zapošljavanjem tako da se omogući učinkovita zaštita; |
| --- | --- |

47.

naglašava da se u postojećim direktivama na području zapošljavanja i socijalnih pitanja ne pridaje dovoljno pozornosti potrebi za boljom provedbom i ulozi radnih inspektorata; smatra da se postojeće direktive moraju po potrebi temeljito pregledati te da se pitanje provedbe mora riješiti na bolji način u europskom radnom pravu; pozdravlja, u tom kontekstu, minimalne standarde inspekcije koje je Komisija predložila u direktivama koje se tiču određenih skupina radnika; ističe da se uloga radnih inspektorata i socijalnih partnera mora uzeti u obzir u socijalnoj zaštiti i u pitanjima u vezi sa zapošljavanjem tako da se omogući učinkovita zaštita;

| 48. | poziva države članice i Komisiju da promiču dobrovoljno uvođenje viših radnih standarda u poduzećima uspostavom sustava besplatnih „socijalnih oznaka” koje se priznaju na nacionalnoj razini ili na razini EU-a; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice i Komisiju da promiču dobrovoljno uvođenje viših radnih standarda u poduzećima uspostavom sustava besplatnih „socijalnih oznaka” koje se priznaju na nacionalnoj razini ili na razini EU-a;

| 49. | ističe da su u nekim državama članicama djeca mlađa od 14 godina zaposlena; smatra kako je potrebno pojačati ulogu kontrole rada te kampanje protiv dječjeg rada; poziva Komisiju da uspostavi posebne kampanje za nadzor i praćenje na razini EU-a usmjerene na radne uvjete mladih osoba, posebice mladih migranata; |
| --- | --- |

49.

ističe da su u nekim državama članicama djeca mlađa od 14 godina zaposlena; smatra kako je potrebno pojačati ulogu kontrole rada te kampanje protiv dječjeg rada; poziva Komisiju da uspostavi posebne kampanje za nadzor i praćenje na razini EU-a usmjerene na radne uvjete mladih osoba, posebice mladih migranata;

| 50. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da su postupovna prava i provedbena prava, kao što su ona navedena u prijedlogu direktive o mjerama za lakše ostvarivanje prava dodijeljenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika, dostupna svim radnicima; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju da su postupovna prava i provedbena prava, kao što su ona navedena u prijedlogu direktive o mjerama za lakše ostvarivanje prava dodijeljenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika, dostupna svim radnicima;

| 51. | smatra važnim, u vezi s mobilnim radnicima, da nacionalni radni inspektorati – i, po potrebi, organizacije zaposlenika – budu u mogućnosti provesti inspekcije u svakom slučaju u kojem smatraju da je to potrebno; primjećuje da države članice moraju osigurati da se učinkovite provjere i mehanizmi praćenja uvedu na njihov teritorij radi nadzora i praćenja sukladnosti s propisima i pravilima iz odgovarajućih direktiva; |
| --- | --- |

51.

smatra važnim, u vezi s mobilnim radnicima, da nacionalni radni inspektorati – i, po potrebi, organizacije zaposlenika – budu u mogućnosti provesti inspekcije u svakom slučaju u kojem smatraju da je to potrebno; primjećuje da države članice moraju osigurati da se učinkovite provjere i mehanizmi praćenja uvedu na njihov teritorij radi nadzora i praćenja sukladnosti s propisima i pravilima iz odgovarajućih direktiva;

| 52. | zahtijeva od Komisije da izradi i pruži državama članicama smjernice o najboljim praksama te da olakša međusobnu suradnju i razmjenu informacija kako bi mogle učinkovitije nadgledati i nadzirati aktivnosti agencija za privremeno zapošljavanje; ističe da bi države članice trebale povećati sveobuhvatnu inspekciju agencija za privremeno zapošljavanje i razmotriti uvođenje mjera kojima bi se takvim poduzećima izdavale potvrde te bi bile dužne izvješćivati o svojim obvezama; |
| --- | --- |

52.

zahtijeva od Komisije da izradi i pruži državama članicama smjernice o najboljim praksama te da olakša međusobnu suradnju i razmjenu informacija kako bi mogle učinkovitije nadgledati i nadzirati aktivnosti agencija za privremeno zapošljavanje; ističe da bi države članice trebale povećati sveobuhvatnu inspekciju agencija za privremeno zapošljavanje i razmotriti uvođenje mjera kojima bi se takvim poduzećima izdavale potvrde te bi bile dužne izvješćivati o svojim obvezama;

| 53. | poziva Komisiju da, ne dovodeći u pitanje poštovanje načela supsidijarnosti, predloži Zelenu knjigu koja bi podupirala ulogu inspektora rada i utvrdila standarde inspekcije rada u EU-u i jedinstvene zahtjeve za usavršavanje u tom području, uzimajući u obzir razlike između nacionalnih tržišta rada; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da, ne dovodeći u pitanje poštovanje načela supsidijarnosti, predloži Zelenu knjigu koja bi podupirala ulogu inspektora rada i utvrdila standarde inspekcije rada u EU-u i jedinstvene zahtjeve za usavršavanje u tom području, uzimajući u obzir razlike između nacionalnih tržišta rada;

| 54. | poziva Komisiju da utvrdi bolje načine suočavanja sa socijalnim dampingom u EU-u te da u tom pogledu predloži odgovarajuće instrumente; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju da utvrdi bolje načine suočavanja sa socijalnim dampingom u EU-u te da u tom pogledu predloži odgovarajuće instrumente;

o

o o

| 55. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

55.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 354, 31.12.2008., str. 70.

(2)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1.

(3)  SL L 299, 18.11.2003., str. 9.

(4)  SL C 125, 06.5.1999., str. 1.

(5)  SL L 277, 28.10.1999., str. 34.

(6)  SL L 168, 30.6.2009., str. 24.

(7)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 102.

(8)  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 1.

(9)  SL C 102 E, 24.4.2008., str. 321.

(10)  SL C 175 E, 10.7.2008., str. 401.

(11)  SL C 313 E, 20.12.2006., str. 452.

(12)  SL C 117 E, 6.5.2010., str. 176.

(13)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0230.

(14)  SL C 5, 10.1.1996., str. 1.

(15)  SL C 304, 14.10.1996., str. 1.

(16)  EU-OSHA.

(17)  EU-OSHA, studija Esener, 2009.

(18)  http://www.ksz.fgov.be/en/international/page/content/websites/international/aboutcbss.html.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/41

---

P7_TA(2014)0013

Financijsko sudjelovanje zaposlenika u prihodima društava

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o financijskom sudjelovanju zaposlenika u prihodima društava (2013/2127(INI))

(2016/C 482/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 3. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 3. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. prosinca 2012. naslovljenu „Akcijski plan: europsko pravo društava i korporativno upravljanje – moderni pravni okvir za angažiranije dioničare i održiva društva”(COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. prosinca 2012. naslovljenu „Akcijski plan: europsko pravo društava i korporativno upravljanje – moderni pravni okvir za angažiranije dioničare i održiva društva”(COM(2012)0740),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2002. o okviru za promicanje financijskog sudjelovanja zaposlenika(COM(2002)0364) i rezoluciju Parlamenta od 5. lipnja 2003. o tome (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2002. o okviru za promicanje financijskog sudjelovanja zaposlenika(COM(2002)0364) i rezoluciju Parlamenta od 5. lipnja 2003. o tome (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. listopada 2010. o financijskom sudjelovanju zaposlenika u Europi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. listopada 2010. o financijskom sudjelovanju zaposlenika u Europi (2),

| — | uzimajući u obzir studiju koju je zatražio Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja Parlamenta o „financijskom sudjelovanju zaposlenika u prihodima društava (3)”, koja je objavljena u rujnu 2012. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je zatražio Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja Parlamenta o „financijskom sudjelovanju zaposlenika u prihodima društava (3)”, koja je objavljena u rujnu 2012.

| — | uzimajući u obzir izvješće PEPPER IV naslovljeno „Usporedba sudjelovanja zaposlenika u prihodima i rezultatima poduzeća u državama članicama Europske unije i državama kandidatkinjama” koje je u listopadu 2009. objavilo Slobodno sveučilište u Berlinu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće PEPPER IV naslovljeno „Usporedba sudjelovanja zaposlenika u prihodima i rezultatima poduzeća u državama članicama Europske unije i državama kandidatkinjama” koje je u listopadu 2009. objavilo Slobodno sveučilište u Berlinu;

| — | uzimajući u obzir izvješće PEPPER III naslovljeno „Promicanje sudjelovanja zaposlenika u prihodima i rezultatima poduzeća u novim državama članicama Europske unije i državama kandidatkinjama” koje je u lipnju 2006. objavilo Slobodno sveučilište u Berlinu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće PEPPER III naslovljeno „Promicanje sudjelovanja zaposlenika u prihodima i rezultatima poduzeća u novim državama članicama Europske unije i državama kandidatkinjama” koje je u lipnju 2006. objavilo Slobodno sveučilište u Berlinu;

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije PEPPER II od 8. siječnja 1997. naslovljeno „Promicanje sudjelovanja zaposlenih osoba u prihodima i rezultatima poduzeća (uključujući udio u kapitalu) u državama članicama” (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije PEPPER II od 8. siječnja 1997. naslovljeno „Promicanje sudjelovanja zaposlenih osoba u prihodima i rezultatima poduzeća (uključujući udio u kapitalu) u državama članicama” (COM(1996)0697),

| — | uzimajući u obzir izvješće PEPPER I naslovljeno „Promicanje sudjelovanja zaposlenika u prihodima i rezultatima poduzeća” koje su u ožujku 1991. objavili Komisija i Europski sveučilišni institut, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće PEPPER I naslovljeno „Promicanje sudjelovanja zaposlenika u prihodima i rezultatima poduzeća” koje su u ožujku 1991. objavili Komisija i Europski sveučilišni institut,

| — | uzimajući u obzir pilot projekt Komisije o promicanju vlasništva i sudjelovanja zaposlenih (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pilot projekt Komisije o promicanju vlasništva i sudjelovanja zaposlenih (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće od 18. prosinca 2003. skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini o transnacionalnim preprekama rastu financijskog sudjelovanja zaposlenih u transnacionalnim poduzećima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 18. prosinca 2003. skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini o transnacionalnim preprekama rastu financijskog sudjelovanja zaposlenih u transnacionalnim poduzećima,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II: zajedno za novi rast” (COM(2012)0573); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II: zajedno za novi rast” (COM(2012)0573);

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. ožujka 2006.„Provedba Lisabonskog programa Zajednice za rast i radna mjesta: Prenošenje poduzeća – Kontinuitet kroz novi početak” (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. ožujka 2006.„Provedba Lisabonskog programa Zajednice za rast i radna mjesta: Prenošenje poduzeća – Kontinuitet kroz novi početak” (COM(2006)0117),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. siječnja 2013. o o informiranju i savjetovanju radnika, predviđanju restrukturiranja i upravljanju istim (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. siječnja 2013. o o informiranju i savjetovanju radnika, predviđanju restrukturiranja i upravljanju istim (5),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0465/2013),

| A. | budući da se programima financijskog sudjelovanja zaposlenika može ponuditi izravna financijska korist koja prelazi dogovorene temeljne strukture primitaka preko:






  — | podjele vlasništva koja zaposlenicima nudi pravo na uživanje u povlasticama uspjeha društva, pritom sudjelujući u odgovornosti i rizicima koji su povezani sa strateškim odlukama; |
| --- | --- | --- |

A.

budući da se programima financijskog sudjelovanja zaposlenika može ponuditi izravna financijska korist koja prelazi dogovorene temeljne strukture primitaka preko:

—

podjele vlasništva koja zaposlenicima nudi pravo na uživanje u povlasticama uspjeha društva, pritom sudjelujući u odgovornosti i rizicima koji su povezani sa strateškim odlukama;

| — | podjele prihoda, bilo u obliku gotovine, dionica ili povlastica, kojim se može nagraditi uspjeh ili iznimni poslovni rezultati, nadopuniti dohodak radnika i stimulirati njihovu kupovnu moć, s izravnim ekonomskim posljedicama za lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

podjele prihoda, bilo u obliku gotovine, dionica ili povlastica, kojim se može nagraditi uspjeh ili iznimni poslovni rezultati, nadopuniti dohodak radnika i stimulirati njihovu kupovnu moć, s izravnim ekonomskim posljedicama za lokalno gospodarstvo;

| B. | budući da se zaposlenici suočavaju s dvostrukim rizikom kada na poslodavca utječe kriza; s jedne su strane suočeni s gubitkom svojeg radnog mjesta i dohotka, a s druge strane s rizikom gubitka kapitala uloženog u poduzeće; |
| --- | --- |

B.

budući da se zaposlenici suočavaju s dvostrukim rizikom kada na poslodavca utječe kriza; s jedne su strane suočeni s gubitkom svojeg radnog mjesta i dohotka, a s druge strane s rizikom gubitka kapitala uloženog u poduzeće;

| C. | budući da postoje tri glavna modela financijskog sudjelovanja zaposlenika koja društvo može izabrati: podjela prihoda (u gotovini, odgođena ili u dionicama), vlasništvo dionica za pojedinačne zaposlenike (zaposleničke dionice ili dioničke opcije) i programi radničkog dioničarstva; budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika može biti u dionicama ili gotovini; |
| --- | --- |

C.

budući da postoje tri glavna modela financijskog sudjelovanja zaposlenika koja društvo može izabrati: podjela prihoda (u gotovini, odgođena ili u dionicama), vlasništvo dionica za pojedinačne zaposlenike (zaposleničke dionice ili dioničke opcije) i programi radničkog dioničarstva; budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika može biti u dionicama ili gotovini;

| D. | budući da će najprimjereniji model financijskog sudjelovanja zaposlenika često ovisiti o veličini i statusu društva, posebno o tome je li društvo uvršteno ili neuvršteno; |
| --- | --- |

D.

budući da će najprimjereniji model financijskog sudjelovanja zaposlenika često ovisiti o veličini i statusu društva, posebno o tome je li društvo uvršteno ili neuvršteno;

| E. | budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika, posebno u obliku programa radničkog dioničarstva ili djelomičnog vlasništva, može djelovati kao amortizer, omogućavajući trećim stranama da preko fondova upravljaju bonusima ili drugim oblicima dodatne plaće ili nagrade, čime se investicijski rizik raspršuje na glavne dioničare, a također se radnicima osigurava portfelj sačuvanih dionica; |
| --- | --- |

E.

budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika, posebno u obliku programa radničkog dioničarstva ili djelomičnog vlasništva, može djelovati kao amortizer, omogućavajući trećim stranama da preko fondova upravljaju bonusima ili drugim oblicima dodatne plaće ili nagrade, čime se investicijski rizik raspršuje na glavne dioničare, a također se radnicima osigurava portfelj sačuvanih dionica;

| F. | budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika u poduzeću podrazumijeva niz potencijalnih rizika za radnike; budući da se financijsko sudjelovanje ne bi trebalo koristiti za izbjegavanje poštivanja zakona o radu ili kao sredstvo smanjivanja stečenih društvenih prava ili radnih prava ili primjenom pritiska na povećanje fleksibilnosti tržišta rada; |
| --- | --- |

F.

budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika u poduzeću podrazumijeva niz potencijalnih rizika za radnike; budući da se financijsko sudjelovanje ne bi trebalo koristiti za izbjegavanje poštivanja zakona o radu ili kao sredstvo smanjivanja stečenih društvenih prava ili radnih prava ili primjenom pritiska na povećanje fleksibilnosti tržišta rada;

| G. | budući da ako zaposlenici od vlasnika poduzeća dobiju pravo povlaštenog otkupa poduzeća, pa su stoga u mogućnosti preuzeti društva u financijskim poteškoćama, mogu zaštititi vlastita radna mjesta i taj postupak može smanjiti nesigurnost vezanu uz nastavak zaposlenja kada postoji mogućnost da druga društva otkupe poduzeće; budući da vlasništvo zaposlenih može biti rješenje problema s nasljeđivanjem društva, zbog toga što se poduzeće često zatvori ili rasproda radi moguće racionalizacije ili zatvaranja kada nasljeđivanje nije moguće; budući da ovaj postupak može biti od koristi posebno malim i srednjim poduzećima te mikro-poduzećima u osiguranju nastavka održive komercijalne djelatnosti; budući da se te prednosti mogu osigurati samo uz sudjelovanje radnika; |
| --- | --- |

G.

budući da ako zaposlenici od vlasnika poduzeća dobiju pravo povlaštenog otkupa poduzeća, pa su stoga u mogućnosti preuzeti društva u financijskim poteškoćama, mogu zaštititi vlastita radna mjesta i taj postupak može smanjiti nesigurnost vezanu uz nastavak zaposlenja kada postoji mogućnost da druga društva otkupe poduzeće; budući da vlasništvo zaposlenih može biti rješenje problema s nasljeđivanjem društva, zbog toga što se poduzeće često zatvori ili rasproda radi moguće racionalizacije ili zatvaranja kada nasljeđivanje nije moguće; budući da ovaj postupak može biti od koristi posebno malim i srednjim poduzećima te mikro-poduzećima u osiguranju nastavka održive komercijalne djelatnosti; budući da se te prednosti mogu osigurati samo uz sudjelovanje radnika;

| H. | budući da je program radničkog dioničarstva primjer učinkovitog modela otkupa poduzeća za neuvrštena društva, pri čemu se za stjecanje dionica u ime zaposlenika koristi posredan subjekt; budući da zaposlenici nisu izloženi dodatnom riziku s obzirom na to da se stjecanje financira udjelom u prihodu, ili zajmom koji se otplaćuje putem udjela u prihodu, što je dodatak plaćama zaposlenika; |
| --- | --- |

H.

budući da je program radničkog dioničarstva primjer učinkovitog modela otkupa poduzeća za neuvrštena društva, pri čemu se za stjecanje dionica u ime zaposlenika koristi posredan subjekt; budući da zaposlenici nisu izloženi dodatnom riziku s obzirom na to da se stjecanje financira udjelom u prihodu, ili zajmom koji se otplaćuje putem udjela u prihodu, što je dodatak plaćama zaposlenika;

| I. | budući da je koncept Spanish Sociedades Laboralesa primjer najbolje prakse u vezi s programom financijskog sudjelovanja zaposlenika za mikro-poduzeća; budući da također omogućuje nezaposlenima da odaberu opciju dobivanja svoje naknade za nezaposlenost u obliku paušalnog iznosa da bi započeli novo poduzeće ili da bi rekapitalizirali postojeće; |
| --- | --- |

I.

budući da je koncept Spanish Sociedades Laboralesa primjer najbolje prakse u vezi s programom financijskog sudjelovanja zaposlenika za mikro-poduzeća; budući da također omogućuje nezaposlenima da odaberu opciju dobivanja svoje naknade za nezaposlenost u obliku paušalnog iznosa da bi započeli novo poduzeće ili da bi rekapitalizirali postojeće;

| J. | budući da se financijskim sudjelovanjem zaposlenika smanjuje kratkoročnost, promiče održivost i dugoročnost u strateškom odlučivanju rukovoditelja i mogao bi se povećati interes zaposlenika za dugoročnu obvezu i za traženje inovativnih rješenja u postupku proizvodnje; budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika može donijeti stabilnost, razvoj i rast, a istovremeno smanjiti rizike prekomjernog povećanja koje može dovesti do gubitaka radnih mjesta; smatra da se ti učinci mogu povećati stabilnim i funkcionalnim institucijama radnika; |
| --- | --- |

J.

budući da se financijskim sudjelovanjem zaposlenika smanjuje kratkoročnost, promiče održivost i dugoročnost u strateškom odlučivanju rukovoditelja i mogao bi se povećati interes zaposlenika za dugoročnu obvezu i za traženje inovativnih rješenja u postupku proizvodnje; budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika može donijeti stabilnost, razvoj i rast, a istovremeno smanjiti rizike prekomjernog povećanja koje može dovesti do gubitaka radnih mjesta; smatra da se ti učinci mogu povećati stabilnim i funkcionalnim institucijama radnika;

| K. | budući da programi financijskog sudjelovanja potiču ulaganja u osposobljavanje, povećavajući time vjerojatnost da će društva dugoročno zadržati kvalificirane radnike; |
| --- | --- |

K.

budući da programi financijskog sudjelovanja potiču ulaganja u osposobljavanje, povećavajući time vjerojatnost da će društva dugoročno zadržati kvalificirane radnike;

| L. | budući da financijsko sudjelovanje radnika u prihodu poduzeća i, ako je prikladno, povezano sudjelovanje radnika u odlučivanju, mogu doprinijeti većem zadovoljstvu radnika te boljim poslovnim rezultatima i većoj motiviranosti; budući da se tim mogu potaknuti radnici da razviju osjećaj vlasništva i bolje razumijevanje poduzeća te pojačati uzajamno poštivanje između poslodavaca i zaposlenika; |
| --- | --- |

L.

budući da financijsko sudjelovanje radnika u prihodu poduzeća i, ako je prikladno, povezano sudjelovanje radnika u odlučivanju, mogu doprinijeti većem zadovoljstvu radnika te boljim poslovnim rezultatima i većoj motiviranosti; budući da se tim mogu potaknuti radnici da razviju osjećaj vlasništva i bolje razumijevanje poduzeća te pojačati uzajamno poštivanje između poslodavaca i zaposlenika;

| M. | budući da poticanje zaposlenika da razviju osjećaj vlasništva i odgovornosti povećava njihov osjećaj uključenosti i vjerojatnost da će se poslodavac angažirati oko njih i razumjeti njihove brige, stajališta i ideje; |
| --- | --- |

M.

budući da poticanje zaposlenika da razviju osjećaj vlasništva i odgovornosti povećava njihov osjećaj uključenosti i vjerojatnost da će se poslodavac angažirati oko njih i razumjeti njihove brige, stajališta i ideje;

| N. | budući da uspostava financijskog sudjelovanja zaposlenika može pomoći potaknuti produktivnost, poboljšati uspješnost, poduprijeti usklađivanje interesa zaposlenika i dioničara te privući i zadržati ključno osoblje; |
| --- | --- |

N.

budući da uspostava financijskog sudjelovanja zaposlenika može pomoći potaknuti produktivnost, poboljšati uspješnost, poduprijeti usklađivanje interesa zaposlenika i dioničara te privući i zadržati ključno osoblje;

| O. | budući da sudjelovanje zaposlenika preko glasačkih prava, prava prisustvovanja ili drugih oblika upravljanja može poboljšati upravljanje i protok informacija i pomoći zaposlenicima da bolje razumiju situaciju kada je društvo suočeno s izazovima i omogućiti lakši pristup nagradama kada društvo posluje dobro; |
| --- | --- |

O.

budući da sudjelovanje zaposlenika preko glasačkih prava, prava prisustvovanja ili drugih oblika upravljanja može poboljšati upravljanje i protok informacija i pomoći zaposlenicima da bolje razumiju situaciju kada je društvo suočeno s izazovima i omogućiti lakši pristup nagradama kada društvo posluje dobro;

| P. | budući da u slučaju modela financijskog sudjelovanja zaposlenika koji upotrebljavaju posredni subjekt, taj subjekt može izvršavati glasačka prava ili druge oblike upravljanja u ime zaposlenika omogućujući kolektivnu zastupljenost; |
| --- | --- |

P.

budući da u slučaju modela financijskog sudjelovanja zaposlenika koji upotrebljavaju posredni subjekt, taj subjekt može izvršavati glasačka prava ili druge oblike upravljanja u ime zaposlenika omogućujući kolektivnu zastupljenost;

| Q. | budući da programi financijskog sudjelovanja zaposlenika mogu imati važnu ulogu u naknadnom uključivanju radnika u postupak informiranja, savjetovanja i donošenja odluka tijekom restrukturiranja; |
| --- | --- |

Q.

budući da programi financijskog sudjelovanja zaposlenika mogu imati važnu ulogu u naknadnom uključivanju radnika u postupak informiranja, savjetovanja i donošenja odluka tijekom restrukturiranja;

| R. | budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika podliježe nacionalnim poreznim propisima i budući da nije primjereno izraditi jedan model za sve oblike financijskog sudjelovanja zaposlenika na razini EU-a; budući da pojedinačno društvo i radnici moraju pažljivo odlučiti o pitanju financijskog sudjelovanja uzimajući u obzir širi nacionalni i sektorski kontekst; budući da bi se skupom temeljnih smjernica moglo postići povjerenje javnosti i pomoći programu financijskog sudjelovanja da postigne svoje ciljeve; |
| --- | --- |

R.

budući da financijsko sudjelovanje zaposlenika podliježe nacionalnim poreznim propisima i budući da nije primjereno izraditi jedan model za sve oblike financijskog sudjelovanja zaposlenika na razini EU-a; budući da pojedinačno društvo i radnici moraju pažljivo odlučiti o pitanju financijskog sudjelovanja uzimajući u obzir širi nacionalni i sektorski kontekst; budući da bi se skupom temeljnih smjernica moglo postići povjerenje javnosti i pomoći programu financijskog sudjelovanja da postigne svoje ciljeve;

| S. | budući da program financijskog sudjelovanja možda neće odgovarati svim društvima ili zaposlenicima te bi stoga prije provedbe takvog programa trebalo detaljno razmotriti to pitanje; |
| --- | --- |

S.

budući da program financijskog sudjelovanja možda neće odgovarati svim društvima ili zaposlenicima te bi stoga prije provedbe takvog programa trebalo detaljno razmotriti to pitanje;

Prepreke za prihvaćanje financijskog sudjelovanja zaposlenika u EU-u

| 1. | poziva države članice da razmotre transnacionalne prepreke s kojima su suočena i društva koja nude programe zaposlenicima u nekoliko država članica i zaposlenici kojima dvostruko oporezivanje može predstavljati kršenje prava na slobodu kretanja; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice da razmotre transnacionalne prepreke s kojima su suočena i društva koja nude programe zaposlenicima u nekoliko država članica i zaposlenici kojima dvostruko oporezivanje može predstavljati kršenje prava na slobodu kretanja;

| 2. | ističe razlike između država članica s obzirom na obavezne socijalne doprinose na dohodak za financijsko sudjelovanje; |
| --- | --- |

2.

ističe razlike između država članica s obzirom na obavezne socijalne doprinose na dohodak za financijsko sudjelovanje;

| 3. | naglašava da u nekim slučajevima može biti korisno postupno uskladiti postojeće programe financijskog sudjelovanja i s time povezano nacionalno zakonodavstvo kako bi se omogućilo poslodavcima da u budućnosti nude programe istog ili sličnog oblika u svim državama članicama u kojima imaju zaposlenike; |
| --- | --- |

3.

naglašava da u nekim slučajevima može biti korisno postupno uskladiti postojeće programe financijskog sudjelovanja i s time povezano nacionalno zakonodavstvo kako bi se omogućilo poslodavcima da u budućnosti nude programe istog ili sličnog oblika u svim državama članicama u kojima imaju zaposlenike;

| 4. | inzistira da bi nedostatak informacija o postojećim programima financijskog sudjelovanja mogao biti ublažen većom količinom informacija koje se mogu usporediti na međunarodnoj razini, što bi smanjilo troškove i za veća društva i za mala i srednja poduzeća te bi im omogućilo da pruže programe sudjelovanja kako bi zadovoljili svoje specifične potrebe; |
| --- | --- |

4.

inzistira da bi nedostatak informacija o postojećim programima financijskog sudjelovanja mogao biti ublažen većom količinom informacija koje se mogu usporediti na međunarodnoj razini, što bi smanjilo troškove i za veća društva i za mala i srednja poduzeća te bi im omogućilo da pruže programe sudjelovanja kako bi zadovoljili svoje specifične potrebe;

| 5. | naglašava nedostatak nacionalnih zakonodavnih mjera koje daju prednost razvoju programa financijskog sudjelovanja; primjećuje, u tom pogledu, razlike između država EU-15 (6) i EU- 13 (7) s obzirom na razinu njihovog sudjelovanja u programima financijskog sudjelovanja zaposlenika; prepoznaje poveznicu između uvođenja zakonodavnih mjera na nacionalnoj razini koje daju prednost programima financijskog sudjelovanja zaposlenika i broja zaposlenika koji sudjeluju u takvim programima (8); |
| --- | --- |

5.

naglašava nedostatak nacionalnih zakonodavnih mjera koje daju prednost razvoju programa financijskog sudjelovanja; primjećuje, u tom pogledu, razlike između država EU-15 (6) i EU- 13 (7) s obzirom na razinu njihovog sudjelovanja u programima financijskog sudjelovanja zaposlenika; prepoznaje poveznicu između uvođenja zakonodavnih mjera na nacionalnoj razini koje daju prednost programima financijskog sudjelovanja zaposlenika i broja zaposlenika koji sudjeluju u takvim programima (8);

Porezna pitanja

| 6. | naglašava da je potrebna veća transparentnost u nacionalnim programima vlasništva zaposlenika, a posebno pri izračunu stvarnog poreznog opterećenja na razini EU- 28 kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje i diskriminacija; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je potrebna veća transparentnost u nacionalnim programima vlasništva zaposlenika, a posebno pri izračunu stvarnog poreznog opterećenja na razini EU- 28 kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje i diskriminacija;

| 7. | napominje da okvir za europski model vlasništva zaposlenika ne bi smio dokidati nacionalna prava oporezivanja; |
| --- | --- |

7.

napominje da okvir za europski model vlasništva zaposlenika ne bi smio dokidati nacionalna prava oporezivanja;

| 8. | poziva države članice da pri promicanju programa vlasništva zaposlenika osiguraju porezne poticaje u skladu s načelima najboljih primjera iz prakse; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice da pri promicanju programa vlasništva zaposlenika osiguraju porezne poticaje u skladu s načelima najboljih primjera iz prakse;

| 9. | ističe da bi precizno usmjereni porezni poticaji mogli povećati financijsko vlasništvo zaposlenika u različitim državama članicama te čak i povećati gospodarski rast; |
| --- | --- |

9.

ističe da bi precizno usmjereni porezni poticaji mogli povećati financijsko vlasništvo zaposlenika u različitim državama članicama te čak i povećati gospodarski rast;

| 10. | stoga smatra da bi Komisija trebala predstaviti smjernice o oporezivanju financijskog sudjelovanja zaposlenika; |
| --- | --- |

10.

stoga smatra da bi Komisija trebala predstaviti smjernice o oporezivanju financijskog sudjelovanja zaposlenika;

Preporuke

| 11. | poziva Komisiju i države članice da razmotre odgovarajuće nacionalne mjere kako bi se potaklo poduzeća da razviju i nude programe financijskog sudjelovanja zaposlenika na dobrovoljnoj bazi, koji bi bili otvoreni svim zaposlenicima bez diskriminacije, uzimajući u obzir specifičnu situaciju malih i srednjih poduzeća te mikro-poduzeća; poziva države članice da pojačaju razmjenu najbolje prakse u tom smislu; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju i države članice da razmotre odgovarajuće nacionalne mjere kako bi se potaklo poduzeća da razviju i nude programe financijskog sudjelovanja zaposlenika na dobrovoljnoj bazi, koji bi bili otvoreni svim zaposlenicima bez diskriminacije, uzimajući u obzir specifičnu situaciju malih i srednjih poduzeća te mikro-poduzeća; poziva države članice da pojačaju razmjenu najbolje prakse u tom smislu;

| 12. | smatra da financijsko sudjelovanje zaposlenika također može predstavljati oblik bonusa za zaposlenike preko kvota sudjelovanja u kapitalu ili posebnih obveznica koje su izdane kao vrsta odgođenog plaćanja, ovisno o korištenom financijskom proizvodu ili vrsti poduzeća o kojem je riječ; |
| --- | --- |

12.

smatra da financijsko sudjelovanje zaposlenika također može predstavljati oblik bonusa za zaposlenike preko kvota sudjelovanja u kapitalu ili posebnih obveznica koje su izdane kao vrsta odgođenog plaćanja, ovisno o korištenom financijskom proizvodu ili vrsti poduzeća o kojem je riječ;

| 13. | vjeruje da bi svaka mjera koja se odnosi na financijsko sudjelovanje zaposlenika u prihodima društva trebala biti dugoročno održiva i zasnovana na načelima dobrovoljnog sudjelovanja, jednakosti među radnicima i dužne pažnje, posebno u slučaju malih i srednjih poduzeća; naglašava činjenicu da unatoč tome što prepoznaje korisnost programa financijskog sudjelovanja zaposlenika, to područje nije u nadležnosti Unije; |
| --- | --- |

13.

vjeruje da bi svaka mjera koja se odnosi na financijsko sudjelovanje zaposlenika u prihodima društva trebala biti dugoročno održiva i zasnovana na načelima dobrovoljnog sudjelovanja, jednakosti među radnicima i dužne pažnje, posebno u slučaju malih i srednjih poduzeća; naglašava činjenicu da unatoč tome što prepoznaje korisnost programa financijskog sudjelovanja zaposlenika, to područje nije u nadležnosti Unije;

| 14. | poziva Komisiju i države članice da uključe socijalne partnere u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksama, organizacije vlasništva zaposlenih i dionike u dijalog između političara, poslodavaca i predstavnika radnika, na odgovarajućim razinama, pritom poštujući neovisnost socijalnih partnera u kolektivnom pregovaranju kako bi osigurali da se postojeći primjeri najbolje prakse uzmu u obzir tijekom izrade nacionalnih politika da bi se poduzećima olakšala provedba financijskog sudjelovanja zaposlenika; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju i države članice da uključe socijalne partnere u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksama, organizacije vlasništva zaposlenih i dionike u dijalog između političara, poslodavaca i predstavnika radnika, na odgovarajućim razinama, pritom poštujući neovisnost socijalnih partnera u kolektivnom pregovaranju kako bi osigurali da se postojeći primjeri najbolje prakse uzmu u obzir tijekom izrade nacionalnih politika da bi se poduzećima olakšala provedba financijskog sudjelovanja zaposlenika;

| 15. | s nestrpljenjem iščekuje rezultate probnog projekta, posebno razvoja virtualnog centra financijskog sudjelovanja zaposlenika i izračuna stvarne porezne stope (CETREPS); traži od Komisije da ponudi ideje državama članicama o mehanizmima sudjelovanja u svjetlu tog probnog projekta; |
| --- | --- |

15.

s nestrpljenjem iščekuje rezultate probnog projekta, posebno razvoja virtualnog centra financijskog sudjelovanja zaposlenika i izračuna stvarne porezne stope (CETREPS); traži od Komisije da ponudi ideje državama članicama o mehanizmima sudjelovanja u svjetlu tog probnog projekta;

| 16. | promatra s interesom mogući aranžman 29 dobrovoljnog uključivanja kao dobrovoljni jedinstveni pravni okvir otvoren poslodavcima diljem EU-a, u kojem bi se poštivala područja nadležnosti država članica o fiskalnom i radnom pravu, u obliku:






  (a) | niza jednostavnih, osnovnih i temeljnih modela potpore razvijenih iz primjera najbolje prakse za svaku vrstu i veličinu poduzeća, |
| --- | --- | --- |

16.

promatra s interesom mogući aranžman 29 dobrovoljnog uključivanja kao dobrovoljni jedinstveni pravni okvir otvoren poslodavcima diljem EU-a, u kojem bi se poštivala područja nadležnosti država članica o fiskalnom i radnom pravu, u obliku:

(a)

niza jednostavnih, osnovnih i temeljnih modela potpore razvijenih iz primjera najbolje prakse za svaku vrstu i veličinu poduzeća,

| (b) | pristupa koji se temelji na tržištu u kojem samo ona društva kojima je koristan jedan aranžman koriste taj aranžman; |
| --- | --- |

(b)

pristupa koji se temelji na tržištu u kojem samo ona društva kojima je koristan jedan aranžman koriste taj aranžman;

| (c) | omogućavanja postojanja razlika u pravnoj kulturi država članica, a nacionalni aranžmani bi i dalje paralelno postojali, |
| --- | --- |

(c)

omogućavanja postojanja razlika u pravnoj kulturi država članica, a nacionalni aranžmani bi i dalje paralelno postojali,

| (d) | poboljšavanja transparentnosti i pristup podacima kako bi se omogućila jednaka provedba u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

(d)

poboljšavanja transparentnosti i pristup podacima kako bi se omogućila jednaka provedba u različitim državama članicama;

| (e) | primjenjivosti na nacionalnoj razini i/ili razini EU-a kad je potrebno i kad nije ograničeno na prekogranična društva6, uzimajući u obzir porezna pitanja i financijske rizike zaposlenika (9); |
| --- | --- |

(e)

primjenjivosti na nacionalnoj razini i/ili razini EU-a kad je potrebno i kad nije ograničeno na prekogranična društva6, uzimajući u obzir porezna pitanja i financijske rizike zaposlenika (9);

| 17. | vjeruje da bi procjena učinka aranžmana 29 pomogla prilikom ocjene mogućnosti za stvaranje ravnopravne situacije i izbjegavanja sprječavanje internacionalizacije poduzeća; |
| --- | --- |

17.

vjeruje da bi procjena učinka aranžmana 29 pomogla prilikom ocjene mogućnosti za stvaranje ravnopravne situacije i izbjegavanja sprječavanje internacionalizacije poduzeća;

| 18. | ističe da vlasništvo zaposlenika potiče iznimno potrebnu- društvenu koheziju i služi kao važan dodatak održivom korporativnom upravljanju; ipak ističe potrebu za oprezom pri promicanju programa vlasništva kako se plaće ne bi zamijenile sustavima podjele dobiti; |
| --- | --- |

18.

ističe da vlasništvo zaposlenika potiče iznimno potrebnu- društvenu koheziju i služi kao važan dodatak održivom korporativnom upravljanju; ipak ističe potrebu za oprezom pri promicanju programa vlasništva kako se plaće ne bi zamijenile sustavima podjele dobiti;

| 19. | poziva stoga Komisiju i relevantne dionike da nastave zagovarati pridržavanje „modularnog pristupa”; |
| --- | --- |

19.

poziva stoga Komisiju i relevantne dionike da nastave zagovarati pridržavanje „modularnog pristupa”;

| 20. | potiče Komisiju da predstavi neovisnu procjenu učinka aranžmana 29 na financijsko sudjelovanje zaposlenika i očekuje uključivanje informacija o tome u privremeno izvješće Komisije; |
| --- | --- |

20.

potiče Komisiju da predstavi neovisnu procjenu učinka aranžmana 29 na financijsko sudjelovanje zaposlenika i očekuje uključivanje informacija o tome u privremeno izvješće Komisije;

| 21. | poziva Komisiju, nakon objave neovisne procjene učinka i studije, i u suradnji s organizacijama vlasništva zaposlenika, državama članicama i, ako je potrebno, socijalnim partnerima da razmotre izradu skupa neobvezujućih osnovnih smjernica za uspješne programe financijskog sudjelovanja zaposlenika koji bi obuhvatili sljedeće elemente:






  (a) | usmjerenost na cilj: društva moraju odrediti ciljeve programa financijskog sudjelovanja zaposlenika kako bi odredili koji im model najviše odgovara i kako bi imali najveće šanse za ostvarivanje željenih rezultata; prije njihova uvođenja, programi financijskog sudjelovanja zaposlenika trebali bi biti predmet savjetovanja s radnicima ili njihovim predstavnicima; dogovori u vezi s programima financijskog sudjelovanja zaposlenika ne smiju dovesti u pitanje kolektivne ugovore; |
| --- | --- | --- |

21.

poziva Komisiju, nakon objave neovisne procjene učinka i studije, i u suradnji s organizacijama vlasništva zaposlenika, državama članicama i, ako je potrebno, socijalnim partnerima da razmotre izradu skupa neobvezujućih osnovnih smjernica za uspješne programe financijskog sudjelovanja zaposlenika koji bi obuhvatili sljedeće elemente:

(a)

usmjerenost na cilj: društva moraju odrediti ciljeve programa financijskog sudjelovanja zaposlenika kako bi odredili koji im model najviše odgovara i kako bi imali najveće šanse za ostvarivanje željenih rezultata; prije njihova uvođenja, programi financijskog sudjelovanja zaposlenika trebali bi biti predmet savjetovanja s radnicima ili njihovim predstavnicima; dogovori u vezi s programima financijskog sudjelovanja zaposlenika ne smiju dovesti u pitanje kolektivne ugovore;

| (b) | fleksibilnost djelovanja i dobrovoljnost: program financijskog sudjelovanja zaposlenika drukčije funkcionira u različitim sektorima, društvima različite veličine i vrste te u različitim državama članicama; stoga bi se odluka da se razvije i provede program financijskog sudjelovanja zaposlenika trebala donijeti na razini poduzeća u svjetlu postojećeg nacionalnog prava i prakse i ovisno o financijskoj situaciji društva; |
| --- | --- |

(b)

fleksibilnost djelovanja i dobrovoljnost: program financijskog sudjelovanja zaposlenika drukčije funkcionira u različitim sektorima, društvima različite veličine i vrste te u različitim državama članicama; stoga bi se odluka da se razvije i provede program financijskog sudjelovanja zaposlenika trebala donijeti na razini poduzeća u svjetlu postojećeg nacionalnog prava i prakse i ovisno o financijskoj situaciji društva;

| (c) | dodatak/nadopunjavanje primitaka prema ugovoru: svaki model financiranja sudjelovanja zaposlenih trebao bi biti dodatak osnovnoj plaći radnika i ugovornim pravima, a ne zamjena za ta prava; |
| --- | --- |

(c)

dodatak/nadopunjavanje primitaka prema ugovoru: svaki model financiranja sudjelovanja zaposlenih trebao bi biti dodatak osnovnoj plaći radnika i ugovornim pravima, a ne zamjena za ta prava;

| (d) | program treba biti dobrovoljan za zaposlenike: financijsko sudjelovanje zaposlenika je sredstvo kojim je zaposlenicima ponuđen izbor u pogledu toga kako da profitiraju od bližeg financijskog odnosa sa svojim poslodavcem; naposljetku, pojedinačni radnik treba imati mogućnost sudjelovanja ili nesudjelovanja, što mora biti jednako dostupno svakom zaposleniku društva, uključujući radnike sa skraćenim radnim vremenom, bez diskriminacije da bi se postigla istinska uključenost; |
| --- | --- |

(d)

program treba biti dobrovoljan za zaposlenike: financijsko sudjelovanje zaposlenika je sredstvo kojim je zaposlenicima ponuđen izbor u pogledu toga kako da profitiraju od bližeg financijskog odnosa sa svojim poslodavcem; naposljetku, pojedinačni radnik treba imati mogućnost sudjelovanja ili nesudjelovanja, što mora biti jednako dostupno svakom zaposleniku društva, uključujući radnike sa skraćenim radnim vremenom, bez diskriminacije da bi se postigla istinska uključenost;

| (e) | o programu pregovaraju socijalni partneri: kada nacionalna praksa i tradicije uključuju socijalne partnere na razini društva, relevantni socijalni partneri trebaju pregovarati o programima financijskog sudjelovanja zaposlenika za svaku lokalnu jedinicu ili na razini društva kako bi ih prilagodili posebnim uvjetima i okolnostima društva i radne snage; smatra da takvi programi ne bi trebali diskriminirati radnike na temelju članstva u sindikatu niti na temelju bilo kojeg razloga za diskriminaciju navedenog u članku 10. UFEU-a; |
| --- | --- |

(e)

o programu pregovaraju socijalni partneri: kada nacionalna praksa i tradicije uključuju socijalne partnere na razini društva, relevantni socijalni partneri trebaju pregovarati o programima financijskog sudjelovanja zaposlenika za svaku lokalnu jedinicu ili na razini društva kako bi ih prilagodili posebnim uvjetima i okolnostima društva i radne snage; smatra da takvi programi ne bi trebali diskriminirati radnike na temelju članstva u sindikatu niti na temelju bilo kojeg razloga za diskriminaciju navedenog u članku 10. UFEU-a;

| (f) | jasne informacije: zaposlenicima se moraju dati jasne informacije o rizicima i pravima povezanim sa odabirom sudjelovanja u jednom takvom programu, uključujući bilo kakvo razdoblje ostvarenja prava; odluka da se pristupi programu financijskog sudjelovanja zaposlenika trebala bi se temeljiti na informiranom pristanku koji je dan uz potpuno poznavanje svojih prava i osnovnih rizika te učinaka oporezivanja prilikom pristupanja programu i uvjeta koji se primjenjuju kada radnik napusti društvo ili program u bilo kakvim okolnostima; |
| --- | --- |

(f)

jasne informacije: zaposlenicima se moraju dati jasne informacije o rizicima i pravima povezanim sa odabirom sudjelovanja u jednom takvom programu, uključujući bilo kakvo razdoblje ostvarenja prava; odluka da se pristupi programu financijskog sudjelovanja zaposlenika trebala bi se temeljiti na informiranom pristanku koji je dan uz potpuno poznavanje svojih prava i osnovnih rizika te učinaka oporezivanja prilikom pristupanja programu i uvjeta koji se primjenjuju kada radnik napusti društvo ili program u bilo kakvim okolnostima;

| (g) | uključenost u upravljanje: poslodavac bi trebao, ovisno o programu, ponuditi radniku ili radnicima da budu izravno uključeni u upravljanje društvom; kada je to slučaj, prava i odgovornosti trebaju se jasno zajednički odrediti; |
| --- | --- |

(g)

uključenost u upravljanje: poslodavac bi trebao, ovisno o programu, ponuditi radniku ili radnicima da budu izravno uključeni u upravljanje društvom; kada je to slučaj, prava i odgovornosti trebaju se jasno zajednički odrediti;

| (h) | ako je podjela vlasništva dogovoreni model, prednost ima kolektivno vlasništvo dionica, npr. u fondu; dionice se, u okviru tog modela, trebaju dodijeliti tako da se postojeće razlike u plaći ne povećavaju; |
| --- | --- |

(h)

ako je podjela vlasništva dogovoreni model, prednost ima kolektivno vlasništvo dionica, npr. u fondu; dionice se, u okviru tog modela, trebaju dodijeliti tako da se postojeće razlike u plaći ne povećavaju;

| (i) | važno je da osiguranje kako bi se zaštitilo sudjelovanje radnika u slučaju nesolventnosti poduzeća; |
| --- | --- |

(i)

važno je da osiguranje kako bi se zaštitilo sudjelovanje radnika u slučaju nesolventnosti poduzeća;

| (j) | prilikom dogovora o programima financijskog sudjelovanja zaposlenika uvijek bi se trebalo uzeti u obzir ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

(j)

prilikom dogovora o programima financijskog sudjelovanja zaposlenika uvijek bi se trebalo uzeti u obzir ravnopravnost spolova;

| (k) | transparentnost: podaci o ekonomskoj situaciji dotičnog društva te podaci o povezanim rizicima trebaju biti dostupni dotičnim radnicima u svakom trenutku; |
| --- | --- |

(k)

transparentnost: podaci o ekonomskoj situaciji dotičnog društva te podaci o povezanim rizicima trebaju biti dostupni dotičnim radnicima u svakom trenutku;

| 22. | podsjeća da, kao što se pokazalo prije financijske krize, politika naknada kojima se potiču prekomjerno rizična ponašanja zaposlenika mogu ugroziti ispravno i učinkovito upravljanje kreditnim institucijama, investicijskim fondovima i ostalim poduzećima u financijskom sektoru; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da, kao što se pokazalo prije financijske krize, politika naknada kojima se potiču prekomjerno rizična ponašanja zaposlenika mogu ugroziti ispravno i učinkovito upravljanje kreditnim institucijama, investicijskim fondovima i ostalim poduzećima u financijskom sektoru;

| 23. | potiče socijalne partnere da nastave zajedno raditi na stvaranju novih prilika za financijsko sudjelovanje zaposlenika na relevantnim razinama7; |
| --- | --- |

23.

potiče socijalne partnere da nastave zajedno raditi na stvaranju novih prilika za financijsko sudjelovanje zaposlenika na relevantnim razinama7;

| 24. | smatra da se, za promicanje financijskog sudjelovanja u svrhu stvaranja novog oblika financiranja društva te kako bi se zaposlenicima omogućilo da se u većoj mjeri vežu za društvo koje ih zapošljava, poslodavcima treba pružiti mogućnost da zaposlenicima ponude oblike upisivanja društvenog kapitala ili da izdaju posebne dužničke vrijednosne papire (obveznice); drži da upisivanje kapitala treba biti dobrovoljno kako za društvo tako i za zaposlenike, bilo da to čine pojedinačno ili udruženi; |
| --- | --- |

24.

smatra da se, za promicanje financijskog sudjelovanja u svrhu stvaranja novog oblika financiranja društva te kako bi se zaposlenicima omogućilo da se u većoj mjeri vežu za društvo koje ih zapošljava, poslodavcima treba pružiti mogućnost da zaposlenicima ponude oblike upisivanja društvenog kapitala ili da izdaju posebne dužničke vrijednosne papire (obveznice); drži da upisivanje kapitala treba biti dobrovoljno kako za društvo tako i za zaposlenike, bilo da to čine pojedinačno ili udruženi;

| 25. | priznaje da se nasljeđivanje poduzeća, dodatno financiranje, zadržavanje osoblja i drugi problemi karakteristični za MSP-ove mogu ublažiti planovima za vlasništvo dionica za zaposlenike; smatra da se programi vlasništva zaposlenika u malim i mikropoduzećima mogu kombinirati s mjerama tržišta rada, kao što su naknade za nezaposlenost, i time pomoći nezaposlenima da se ponovno zaposle; |
| --- | --- |

25.

priznaje da se nasljeđivanje poduzeća, dodatno financiranje, zadržavanje osoblja i drugi problemi karakteristični za MSP-ove mogu ublažiti planovima za vlasništvo dionica za zaposlenike; smatra da se programi vlasništva zaposlenika u malim i mikropoduzećima mogu kombinirati s mjerama tržišta rada, kao što su naknade za nezaposlenost, i time pomoći nezaposlenima da se ponovno zaposle;

| 26. | primjećuje da postoji nedostatak informacija i obrazovanja o mogućim programima vlasništva zaposlenika, posebno među MSP-ovima; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da bolje organiziraju informativne kampanje i potiču prekograničnu prenosivost programa najboljih primjera iz prakse među državama članicama. |
| --- | --- |

26.

primjećuje da postoji nedostatak informacija i obrazovanja o mogućim programima vlasništva zaposlenika, posebno među MSP-ovima; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da bolje organiziraju informativne kampanje i potiču prekograničnu prenosivost programa najboljih primjera iz prakse među državama članicama.

| 27. | potiče države članice da, u suradnji sa socijalnim partnerima, organizacijama vlasništva zaposlenika i Komisijom, upotrijebe pojedinačne informativne portale kao mjesta na kojima se postupci mogu obaviti na jednom mjestu i koja su dostupna poslodavcima i zaposlenicima, kako bi se objasnila korist i prednosti te rizici financijskog sudjelovanja zaposlenika, nacionalni dostupni poticaji te različiti modeli koji postoje da bi radnici i poslodavci donosili informirane odluke u vezi s programima financijskog sudjelovanja zaposlenika i pronašli najbolju opciju za dogovore na razini društva te kako bi bolje procijenili opcije koje su im dostupne i izazove pridruživanja takvom programu; predlaže da se ti pojedinačni informativni portali prilože ili dodaju postojećim nadležnim tijelima ili vlastima na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

27.

potiče države članice da, u suradnji sa socijalnim partnerima, organizacijama vlasništva zaposlenika i Komisijom, upotrijebe pojedinačne informativne portale kao mjesta na kojima se postupci mogu obaviti na jednom mjestu i koja su dostupna poslodavcima i zaposlenicima, kako bi se objasnila korist i prednosti te rizici financijskog sudjelovanja zaposlenika, nacionalni dostupni poticaji te različiti modeli koji postoje da bi radnici i poslodavci donosili informirane odluke u vezi s programima financijskog sudjelovanja zaposlenika i pronašli najbolju opciju za dogovore na razini društva te kako bi bolje procijenili opcije koje su im dostupne i izazove pridruživanja takvom programu; predlaže da se ti pojedinačni informativni portali prilože ili dodaju postojećim nadležnim tijelima ili vlastima na nacionalnoj razini;

o

o o

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

28.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 68 E, 18.3.2004., str. 429.

(2)  SL C 51, 17.2.2011., str. 1.

(3)  IP/A/EMPL/ST/2011-02 – PE 475.098.

(4)  MARKT/2013/019/F 2013/S 077-128533

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0005.

(6)  
  Države članice koje su pristupile Uniji prije 1995.

(7)  
  Države članice koje su pristupile Uniji nakon 1995.

(8)  Financijsko sudjelovanje zaposlenika u prihodima društava” (PE 475.098), str. 36.

(9)  „Financijsko sudjelovanje zaposlenika u prihodima društava” (PE 475.098), str. 16.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/48

---

P7_TA(2014)0014

Socijalna zaštita za sve, uključujući samozaposlene radnike

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o socijalnoj zaštiti za sve, uključujući samozaposlene radnike (2013/2111(INI))

(2016/C 482/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. i članak 6. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU-a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. i članak 6. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU-a),

| — | uzimajući u obzir članke 9. i 53. te članke od 151. do 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU-a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 9. i 53. te članke od 151. do 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU-a),

| — | uzimajući u obzir članke 5., 15., 16., 27., 31., 34. i 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 5., 15., 16., 27., 31., 34. i 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 1., 2., 3., 4., 11., 12., 13., 19. i 23. Europske socijalne povelje (revidirane), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 1., 2., 3., 4., 11., 12., 13., 19. i 23. Europske socijalne povelje (revidirane),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR-a) br. 102 (1952.) o minimalnim standardima socijalne sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR-a) br. 102 (1952.) o minimalnim standardima socijalne sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju MOR-a br.117 (1962.) o socijalnoj politici (osnovni ciljevi i standardi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju MOR-a br.117 (1962.) o socijalnoj politici (osnovni ciljevi i standardi),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju MOR-a br. 121 (1964.) o davanjima za slučaj nesreće na poslu i profesionalnih bolesti; Konvenciju br. 128 (1967.) o davanjima za invalidnost, starost i članovima obitelji kada umre uzdržavatelj; Konvenciju br. 130 (1969.) o naknadama za medicinsku skrb i slučaj bolesti; Konvenciju br. 168 (1988.) o promicanju zapošljavanja i zaštiti od nezaposlenosti; i Konvenciju br. 183 (2000.) koja se odnosi na reviziju Konvencije o zaštiti majčinstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju MOR-a br. 121 (1964.) o davanjima za slučaj nesreće na poslu i profesionalnih bolesti; Konvenciju br. 128 (1967.) o davanjima za invalidnost, starost i članovima obitelji kada umre uzdržavatelj; Konvenciju br. 130 (1969.) o naknadama za medicinsku skrb i slučaj bolesti; Konvenciju br. 168 (1988.) o promicanju zapošljavanja i zaštiti od nezaposlenosti; i Konvenciju br. 183 (2000.) koja se odnosi na reviziju Konvencije o zaštiti majčinstva,

| — | uzimajući u obzir preporuku MOR-a iz 2012. o nacionalnim osnovama socijalne zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku MOR-a iz 2012. o nacionalnim osnovama socijalne zaštite,

| — | uzimajući u obzir MOR-ovo izvješće o socijalnoj sigurnosti u svijetu iz 2010. (2010./11.) o „Pružanju zaštite u doba krize i nakon nje” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir MOR-ovo izvješće o socijalnoj sigurnosti u svijetu iz 2010. (2010./11.) o „Pružanju zaštite u doba krize i nakon nje” (1),

| — | uzimajući u obzir preporuku MOR-a iz 2003. o „Socijalnoj zaštiti: Cjeloživotno ulaganje za uspostavu socijalne pravde, smanjenje siromaštva i poticanje razvoja” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku MOR-a iz 2003. o „Socijalnoj zaštiti: Cjeloživotno ulaganje za uspostavu socijalne pravde, smanjenje siromaštva i poticanje razvoja” (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji se bave djelatnošću u okviru samozapošljavanja te o ukidanju Direktive Vijeća 86/613/EEZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji se bave djelatnošću u okviru samozapošljavanja te o ukidanju Direktive Vijeća 86/613/EEZ (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (5),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 24. lipnja 1992. o zajedničkim kriterijima koji se odnose na dostatne resurse i socijalnu pomoć u sustavima socijalne zaštite (92/441/EEZ) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 24. lipnja 1992. o zajedničkim kriterijima koji se odnose na dostatne resurse i socijalnu pomoć u sustavima socijalne zaštite (92/441/EEZ) (6),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 27. srpnja 1992. o približavanju ciljeva i politika socijalne zaštite (92/442/EEZ) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 27. srpnja 1992. o približavanju ciljeva i politika socijalne zaštite (92/442/EEZ) (7),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 17. prosinca 1999. o jačanju suradnje s ciljem modernizacije i poboljšanja socijalne zaštite (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 17. prosinca 1999. o jačanju suradnje s ciljem modernizacije i poboljšanja socijalne zaštite (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za socijalnu zaštitu od 10. veljače 2011. pod nazivom „Ocjena Odbora za socijalnu zaštitu o socijalnoj dimenziji strategije Europa 2020.” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za socijalnu zaštitu od 10. veljače 2011. pod nazivom „Ocjena Odbora za socijalnu zaštitu o socijalnoj dimenziji strategije Europa 2020.” (9),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. veljače 2012. naslovljenu „Bijela knjiga – Program za primjerene, sigurne i održive mirovine” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. veljače 2012. naslovljenu „Bijela knjiga – Program za primjerene, sigurne i održive mirovine” (COM(2012)0055),

| — | uzimajući u obzir reviziju Komisije od 8. siječnja 2013. o „Razvoju na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2012.” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju Komisije od 8. siječnja 2013. o „Razvoju na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2012.” (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. kolovoza 2012. naslovljenu „Socijalna zaštita u razvojnoj suradnji Europske unije” (COM(2012)0446), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. kolovoza 2012. naslovljenu „Socijalna zaštita u razvojnoj suradnji Europske unije” (COM(2012)0446),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 22. studenog 2006. o modernizaciji radnog prava radi svladavanja izazova 21. stoljeća (COM(2006)0708), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 22. studenog 2006. o modernizaciji radnog prava radi svladavanja izazova 21. stoljeća (COM(2006)0708),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. travnja 2010. o „Novim trendovima u samozapošljavanju: poseban slučaj gospodarski ovisnih samostalnih djelatnosti” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. travnja 2010. o „Novim trendovima u samozapošljavanju: poseban slučaj gospodarski ovisnih samostalnih djelatnosti” (11),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. ožujka 2013. o „Zlouporabi statusa samozaposlene osobe” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. ožujka 2013. o „Zlouporabi statusa samozaposlene osobe” (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2008. o preporuci Komisije o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (COM(2008)0639) i svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2009. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2008. o preporuci Komisije o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (COM(2008)0639) i svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2009. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (13),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2009. (COM(2009)0545) i svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o dugotrajnoj održivosti javnih financija za gospodarski oporavak (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2009. (COM(2009)0545) i svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2010. o dugotrajnoj održivosti javnih financija za gospodarski oporavak (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2010. o netipičnim ugovorima, osiguranim profesionalnim putovima i novim oblicima socijalnog dijaloga (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2010. o netipičnim ugovorima, osiguranim profesionalnim putovima i novim oblicima socijalnog dijaloga (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2006. o socijalnoj zaštiti i socijalnoj uključenosti (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2006. o socijalnoj zaštiti i socijalnoj uključenosti (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju inkluzivnog društva u Europi (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju inkluzivnog društva u Europi (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o suzbijanju nezaposlenosti mladih: moguća rješenja (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o suzbijanju nezaposlenosti mladih: moguća rješenja (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2008. o pojačanoj borbi protiv rada na crno (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2008. o pojačanoj borbi protiv rada na crno (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2007. o promicanju dostojanstvenog rada za sve (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2007. o promicanju dostojanstvenog rada za sve (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. srpnja 2007. o modernizaciji radnog prava radi svladavanja izazova 21. stoljeća (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. srpnja 2007. o modernizaciji radnog prava radi svladavanja izazova 21. stoljeća (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o budućnosti socijalnih usluga od općeg interesa (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o budućnosti socijalnih usluga od općeg interesa (22),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. studenog 2011. o europskoj platformi protiv siromaštva i društvene isključenosti (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. studenog 2011. o europskoj platformi protiv siromaštva i društvene isključenosti (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o Programu za primjerene, sigurne i održive mirovine (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o Programu za primjerene, sigurne i održive mirovine (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2013. o komunikaciji Komisije „Socijalno ulaganje za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskoga socijalnog fonda 2014. – 2020.” (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2013. o komunikaciji Komisije „Socijalno ulaganje za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskoga socijalnog fonda 2014. – 2020.” (25),

| — | uzimajući u obzir studiju „Socijalna zaštita ekonomski ovisnih samozaposlenih radnika” (26), svibanj 2013., čiju je provedbu naložio Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju „Socijalna zaštita ekonomski ovisnih samozaposlenih radnika” (26), svibanj 2013., čiju je provedbu naložio Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir prilagođeno izvješće Europske zaklade za poboljšanje radnih i životnih uvjeta (Eurofound) iz 2013. naslovljeno „Samozaposleni ili ne? Radni uvjeti ekonomski ovisnih radnika” (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prilagođeno izvješće Europske zaklade za poboljšanje radnih i životnih uvjeta (Eurofound) iz 2013. naslovljeno „Samozaposleni ili ne? Radni uvjeti ekonomski ovisnih radnika” (27),

| — | uzimajući u izvješće Eurofounda od 2. ožujka 2009. o „Samozaposlenim radnicima: industrijski odnosi i radni uvjeti” (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u izvješće Eurofounda od 2. ožujka 2009. o „Samozaposlenim radnicima: industrijski odnosi i radni uvjeti” (28),

| — | uzimajući u obzir Eurofoundovo komparativno izvješće iz travnja 2013. o „Uključenosti socijalnih partnera u režime davanja za nezaposlenost u Europi” (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Eurofoundovo komparativno izvješće iz travnja 2013. o „Uključenosti socijalnih partnera u režime davanja za nezaposlenost u Europi” (29),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0459/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0459/2013),

| A. | budući da je pravo na socijalnu zaštitu temeljno pravo koje sukladno pravu Zajednice, nacionalnim zakonima i praksama predstavlja osnovicu europskog socijalnog modela; budući da je Međunarodna organizacija rada (MOR) usvojila preporuke o nacionalnim osnovama socijalne zaštite kojima je cilj osigurati temeljno pravo svake osobe na socijalnu zaštitu i dostojan životni standard; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravo na socijalnu zaštitu temeljno pravo koje sukladno pravu Zajednice, nacionalnim zakonima i praksama predstavlja osnovicu europskog socijalnog modela; budući da je Međunarodna organizacija rada (MOR) usvojila preporuke o nacionalnim osnovama socijalne zaštite kojima je cilj osigurati temeljno pravo svake osobe na socijalnu zaštitu i dostojan životni standard;

| B. | budući da je socijalna zaštita u državnoj nadležnosti, a usklađuje se na razini Europske unije; |
| --- | --- |

B.

budući da je socijalna zaštita u državnoj nadležnosti, a usklađuje se na razini Europske unije;

| C. | budući da socijalna zaštita olakšava prilagodbu promjenama koje vladaju na tržištu rada, pospješuje borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, potiče uključivanje na tržište rada i ulaganja u ljudske resurse; budući da socijalna zaštita ima ulogu stabilizacije gospodarstva i protucikličku funkciju, zahvaljujući čemu su unutarnja potražnja i potrošnja u porastu; |
| --- | --- |

C.

budući da socijalna zaštita olakšava prilagodbu promjenama koje vladaju na tržištu rada, pospješuje borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, potiče uključivanje na tržište rada i ulaganja u ljudske resurse; budući da socijalna zaštita ima ulogu stabilizacije gospodarstva i protucikličku funkciju, zahvaljujući čemu su unutarnja potražnja i potrošnja u porastu;

| D. | budući da su neke države članice za prevladavanje krize uvelike smanjile javnu potrošnju u trenutku kada je došlo do povećane potražnje za socijalnom zaštitom uslijed povećanja broja nezaposlenih; budući da je unutar nacionalnih proračuna iznos sredstava namijenjenih za pružanje usluge socijalne skrbi dodatno smanjen zbog gubitka radnih mjesta, koji je pogodio mnoge, ili smanjenja plaća, čime se zapravo ugrožava europski socijalni model; |
| --- | --- |

D.

budući da su neke države članice za prevladavanje krize uvelike smanjile javnu potrošnju u trenutku kada je došlo do povećane potražnje za socijalnom zaštitom uslijed povećanja broja nezaposlenih; budući da je unutar nacionalnih proračuna iznos sredstava namijenjenih za pružanje usluge socijalne skrbi dodatno smanjen zbog gubitka radnih mjesta, koji je pogodio mnoge, ili smanjenja plaća, čime se zapravo ugrožava europski socijalni model;

| E. | budući da je razina socijalne skrbi u nekim državama članicama EU-a neodgovarajuća te bi se mogla poboljšati; budući da je iskorištavanje ugroženih radnika u EU-u i dalje česta pojava |
| --- | --- |

E.

budući da je razina socijalne skrbi u nekim državama članicama EU-a neodgovarajuća te bi se mogla poboljšati; budući da je iskorištavanje ugroženih radnika u EU-u i dalje česta pojava

| F. | budući da kao posljedica činjenice da je većina tradicionalnih modela socijalne zaštite, posebno sustava socijalne skrbi te zakona o radu, osmišljena kako bi se osigurala socijalna i radna prava zaposlenih, postoji rizik da s uvođenjem novih vrsta zapošljavanja i povećanjem broja samozaposlenih radnika, novim skupinama radnika ne bude pružena potrebna razina socijalne zaštite; |
| --- | --- |

F.

budući da kao posljedica činjenice da je većina tradicionalnih modela socijalne zaštite, posebno sustava socijalne skrbi te zakona o radu, osmišljena kako bi se osigurala socijalna i radna prava zaposlenih, postoji rizik da s uvođenjem novih vrsta zapošljavanja i povećanjem broja samozaposlenih radnika, novim skupinama radnika ne bude pružena potrebna razina socijalne zaštite;

| G. | budući da žene koje odaberu poduzetništvo češće od muškaraca kao glavnu motivaciju svoje odluke navode bolju ravnotežu između posla i privatnog života i/ili ekonomsku potrebu; |
| --- | --- |

G.

budući da žene koje odaberu poduzetništvo češće od muškaraca kao glavnu motivaciju svoje odluke navode bolju ravnotežu između posla i privatnog života i/ili ekonomsku potrebu;

| H. | budući da su samozaposlene žene u manjini kad je riječ o samozaposlenim osobama, ali za njih je vjerojatnije da će osiromašiti; |
| --- | --- |

H.

budući da su samozaposlene žene u manjini kad je riječ o samozaposlenim osobama, ali za njih je vjerojatnije da će osiromašiti;

| I. | budući da se zbog nemogućnosti pristupa odgovarajućim mirovinskim pravima, plaćenom bolovanju, plaćenom dopustu i drugim oblicima socijalne sigurnosti za samozaposlene pogoršava razlika u plaćama muškaraca i žena, posebno nakon umirovljenja; |
| --- | --- |

I.

budući da se zbog nemogućnosti pristupa odgovarajućim mirovinskim pravima, plaćenom bolovanju, plaćenom dopustu i drugim oblicima socijalne sigurnosti za samozaposlene pogoršava razlika u plaćama muškaraca i žena, posebno nakon umirovljenja;

| J. | budući da sve veći broj samozaposlenih osoba koje imaju premalo posla ili rade slabo plaćen posao, posebice žena, spada u kategoriju stanovnika koji žive ispod linije siromaštva, a nisu službeno uvedene kao nezaposlene osobe; |
| --- | --- |

J.

budući da sve veći broj samozaposlenih osoba koje imaju premalo posla ili rade slabo plaćen posao, posebice žena, spada u kategoriju stanovnika koji žive ispod linije siromaštva, a nisu službeno uvedene kao nezaposlene osobe;

| K. | budući da bi moglo biti korisno jasno odrediti lažno samozapošljavanje i spriječiti zlouporabu kako bi se izbjeglo kršenje socijalnih prava radnika, narušavanje tržišnog natjecanja i rizik socijalnog dampinga; |
| --- | --- |

K.

budući da bi moglo biti korisno jasno odrediti lažno samozapošljavanje i spriječiti zlouporabu kako bi se izbjeglo kršenje socijalnih prava radnika, narušavanje tržišnog natjecanja i rizik socijalnog dampinga;

| L. | budući da je lažno samozapošljavanje u osnovi oblik djelomičnog izbjegavanja plaćanja doprinosa koji je teško otkriti i koji potkopava održivost i prikladnost sustava mirovinskog osiguranja, lišavajući ga ključnih sredstava; |
| --- | --- |

L.

budući da je lažno samozapošljavanje u osnovi oblik djelomičnog izbjegavanja plaćanja doprinosa koji je teško otkriti i koji potkopava održivost i prikladnost sustava mirovinskog osiguranja, lišavajući ga ključnih sredstava;

| M. | budući da posebno visoke razine nezaposlenosti u mnogim državama članicama, zajedno sa stalnim pritiskom da se smanji (jedinični) trošak rada, dovode do trendova i praksi na nacionalnim tržištima rada koji podupiru daljnji rast i razvoj lažnog samozapošljavanja; |
| --- | --- |

M.

budući da posebno visoke razine nezaposlenosti u mnogim državama članicama, zajedno sa stalnim pritiskom da se smanji (jedinični) trošak rada, dovode do trendova i praksi na nacionalnim tržištima rada koji podupiru daljnji rast i razvoj lažnog samozapošljavanja;

| N. | budući da se uvjeti rada samozaposlenih radnika koji su gospodarski ovisni bitno ne razlikuju od uvjeta rada zaposlenika, njihovo pravo na socijalnu zaštitu i pravo na rad trebali bi, prema potrebi, biti više poput prava zaposlenika; |
| --- | --- |

N.

budući da se uvjeti rada samozaposlenih radnika koji su gospodarski ovisni bitno ne razlikuju od uvjeta rada zaposlenika, njihovo pravo na socijalnu zaštitu i pravo na rad trebali bi, prema potrebi, biti više poput prava zaposlenika;

| O. | budući da nema pouzdanih, točnih i usporedivih informacija i podataka o situaciji, radnim uvjetima, programima socijalne sigurnosti za kombiniranje rada i skrbi samozaposlenih osoba; |
| --- | --- |

O.

budući da nema pouzdanih, točnih i usporedivih informacija i podataka o situaciji, radnim uvjetima, programima socijalne sigurnosti za kombiniranje rada i skrbi samozaposlenih osoba;

| P. | budući da je udio samozaposlenih osoba u 2012. godini u ukupnom broju zaposlenih osoba bio veći od 15 % na razini Europske unije te da u nekim slučajevima samozapošljavanje često nije omiljena opcija dotične osobe, nego nužnost, zbog nedostatka drugih prilika za rad ili dovoljno fleksibilnih radnih uvjeta za usklađivanje rada i skrbi za uzdržavanike; budući da je u mnogim državama članicama samozaposlenima teško steći dostatna prava na mirovinu, čime se samozaposlenici izlažu znatnom riziku od budućeg osiromašenja; budući da su gospodarski ovisni samozaposleni radnici rijetko organizirani ili ih rijetko predstavljaju sindikati, čak iako postoji veća mogućnost da će biti žrtve zlouporabe u pogledu radnog vremena i drugih pitanja; |
| --- | --- |

P.

budući da je udio samozaposlenih osoba u 2012. godini u ukupnom broju zaposlenih osoba bio veći od 15 % na razini Europske unije te da u nekim slučajevima samozapošljavanje često nije omiljena opcija dotične osobe, nego nužnost, zbog nedostatka drugih prilika za rad ili dovoljno fleksibilnih radnih uvjeta za usklađivanje rada i skrbi za uzdržavanike; budući da je u mnogim državama članicama samozaposlenima teško steći dostatna prava na mirovinu, čime se samozaposlenici izlažu znatnom riziku od budućeg osiromašenja; budući da su gospodarski ovisni samozaposleni radnici rijetko organizirani ili ih rijetko predstavljaju sindikati, čak iako postoji veća mogućnost da će biti žrtve zlouporabe u pogledu radnog vremena i drugih pitanja;

Socijalna zaštita za svakoga

| 1. | ističe potrebu za stalnim prilagođavanjem i modernizacijom sustava socijalne zaštite na razini država članica, kojima će se jamčiti dobra, održiva i primjerena socijalna zaštita za sve građane, temeljena na načelima opće dostupnosti i nediskriminacije te njezinoj sposobnosti pravodobnog odgovora na novonastale demografske promjene i promjene na tržištu rada; |
| --- | --- |

1.

ističe potrebu za stalnim prilagođavanjem i modernizacijom sustava socijalne zaštite na razini država članica, kojima će se jamčiti dobra, održiva i primjerena socijalna zaštita za sve građane, temeljena na načelima opće dostupnosti i nediskriminacije te njezinoj sposobnosti pravodobnog odgovora na novonastale demografske promjene i promjene na tržištu rada;

| 2. | poziva države članice da osiguraju odgovorno i održivo dugoročno financiranje sustava socijalne zaštite, pogotovo u vrijeme ekonomske krize, razviju preventivni instrument sustava socijalne zaštite te značajnije ustraju na provedbi mjera, ne zanemarujući pritom činjenicu da jedan od najvažnijih čimbenika mjera socijalnog ulaganja pruža mogućnost međusobnog usklađivanja društvenih i gospodarskih ciljeva, što može dugoročno pridonijeti očuvanju i razvoju gospodarstva; stoga smatra, s obzirom na prethodno rečeno, da se na socijalna ulaganja ne bi trebalo gledati kao na troškove, već kao na ulaganja; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice da osiguraju odgovorno i održivo dugoročno financiranje sustava socijalne zaštite, pogotovo u vrijeme ekonomske krize, razviju preventivni instrument sustava socijalne zaštite te značajnije ustraju na provedbi mjera, ne zanemarujući pritom činjenicu da jedan od najvažnijih čimbenika mjera socijalnog ulaganja pruža mogućnost međusobnog usklađivanja društvenih i gospodarskih ciljeva, što može dugoročno pridonijeti očuvanju i razvoju gospodarstva; stoga smatra, s obzirom na prethodno rečeno, da se na socijalna ulaganja ne bi trebalo gledati kao na troškove, već kao na ulaganja;

| 3. | skreće pozornost na činjenicu da u nekim državama članicama starenje stanovništva, nizak natalitet i promjenjiva tržišta rada mogu povećati potrebu za hitnim reformiranjem sustava socijalne sigurnosti, uključujući mirovine, kako bi se osigurala njihova održivost; naglašava činjenicu da žene češće uzimaju pauze u karijeri i rade poslove s nepunim radnim vremenom nego muškarci kako bi skrbile o djeci i ostalim uzdržavanicima, što može imati negativan učinak na njihove mirovine i izložiti ih većoj opasnosti od osiromašenja; stoga poziva države članice da ta razdoblja pauza u karijeri smatraju osiguranim razdobljima prilikom uspostavljanja i izračuna mirovinskih prava; naglašava činjenicu da reforme trebaju uključivati socijalne partnere u skladu s nacionalnim pravom i praksama, kao i relevantne dionike, te trebaju biti propisno priopćene građanima; |
| --- | --- |

3.

skreće pozornost na činjenicu da u nekim državama članicama starenje stanovništva, nizak natalitet i promjenjiva tržišta rada mogu povećati potrebu za hitnim reformiranjem sustava socijalne sigurnosti, uključujući mirovine, kako bi se osigurala njihova održivost; naglašava činjenicu da žene češće uzimaju pauze u karijeri i rade poslove s nepunim radnim vremenom nego muškarci kako bi skrbile o djeci i ostalim uzdržavanicima, što može imati negativan učinak na njihove mirovine i izložiti ih većoj opasnosti od osiromašenja; stoga poziva države članice da ta razdoblja pauza u karijeri smatraju osiguranim razdobljima prilikom uspostavljanja i izračuna mirovinskih prava; naglašava činjenicu da reforme trebaju uključivati socijalne partnere u skladu s nacionalnim pravom i praksama, kao i relevantne dionike, te trebaju biti propisno priopćene građanima;

| 4. | poziva države članice da osiguraju socijalnu zaštitu koja jamči zaštitu pristojnog dohotka utvrđenog u svakoj zemlji i pristup osnovnim socijalnim prednostima, na primjer u slučaju bolesti, nezaposlenosti, majčinstva, invaliditeta i umirovljenja itd., u svrhu borbe protiv siromaštva i društvene isključenosti u državama članicama; potiče države članice da izrade strategije razvoja socijalne zaštite u skladu s prijedlozima MOR-a; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice da osiguraju socijalnu zaštitu koja jamči zaštitu pristojnog dohotka utvrđenog u svakoj zemlji i pristup osnovnim socijalnim prednostima, na primjer u slučaju bolesti, nezaposlenosti, majčinstva, invaliditeta i umirovljenja itd., u svrhu borbe protiv siromaštva i društvene isključenosti u državama članicama; potiče države članice da izrade strategije razvoja socijalne zaštite u skladu s prijedlozima MOR-a;

| 5. | naglašava da se učinkovita socijalna zaštita dovoljno visoke kvalitete treba temeljiti na mjerama kojima se potiče sudjelovanje u zapošljavanju kako bi se poboljšali zdravstveni i sigurnosni uvjeti na radom mjestu te povećala produktivnost, koja predstavlja bitnu konkurentnu prednost; naglašava da snižavanje razine socijalne zaštite ne treba smatrati rješenjem za postizanje veće stope zaposlenosti; |
| --- | --- |

5.

naglašava da se učinkovita socijalna zaštita dovoljno visoke kvalitete treba temeljiti na mjerama kojima se potiče sudjelovanje u zapošljavanju kako bi se poboljšali zdravstveni i sigurnosni uvjeti na radom mjestu te povećala produktivnost, koja predstavlja bitnu konkurentnu prednost; naglašava da snižavanje razine socijalne zaštite ne treba smatrati rješenjem za postizanje veće stope zaposlenosti;

| 6. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju svim radnicima i samozaposlenim osobama pristup cjeloživotnom učenju preraspodjelom postojećih financijskih sredstava EU-a i nacionalnih financijskih sredstava od radnika sa stalnim ugovorima na sve radnike, uključujući i samozaposlene osobe, neovisno o vrsti njihovih ugovora; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju svim radnicima i samozaposlenim osobama pristup cjeloživotnom učenju preraspodjelom postojećih financijskih sredstava EU-a i nacionalnih financijskih sredstava od radnika sa stalnim ugovorima na sve radnike, uključujući i samozaposlene osobe, neovisno o vrsti njihovih ugovora;

| 7. | poziva države članice da poduzmu pojačane napore u provedbi strukturalnih reformi i mjera usmjerenih na otvaranje radnih mjesta za mlade te da osiguraju da mladi radnici nisu diskriminirani ograničavanjem njihovih prava na socijalnu zaštitu; također poziva države članice da, u suradnji s Komisijom, osiguraju odgovarajuću socijalnu zaštitu mladima u programima naukovanja i pripravništva koji su oblikovani tako da im se omogući stjecanje radnog iskustva; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice da poduzmu pojačane napore u provedbi strukturalnih reformi i mjera usmjerenih na otvaranje radnih mjesta za mlade te da osiguraju da mladi radnici nisu diskriminirani ograničavanjem njihovih prava na socijalnu zaštitu; također poziva države članice da, u suradnji s Komisijom, osiguraju odgovarajuću socijalnu zaštitu mladima u programima naukovanja i pripravništva koji su oblikovani tako da im se omogući stjecanje radnog iskustva;

| 8. | naglašava da starije osobe nisu gospodarski i društveni teret nego, naprotiv, da njihovo iskustvo prikupljeno za života i njihovo znanje predstavljaju prednost; predlaže da bi, u kontekstu međugeneracijske solidarnosti, zaposlenike starije od 60 godina trebalo poticati da ostanu dostupni na tržištu rada s ciljem prenošenja znanja i iskustva sljedećim generacijama; |
| --- | --- |

8.

naglašava da starije osobe nisu gospodarski i društveni teret nego, naprotiv, da njihovo iskustvo prikupljeno za života i njihovo znanje predstavljaju prednost; predlaže da bi, u kontekstu međugeneracijske solidarnosti, zaposlenike starije od 60 godina trebalo poticati da ostanu dostupni na tržištu rada s ciljem prenošenja znanja i iskustva sljedećim generacijama;

| 9. | poziva države članice da osiguraju dostupnost pristupačnih ustanova za skrb za djecu i obrazovanje te da osiguraju samozaposlenima jednak pristup javnim službama i relevantnim poreznim ili socijalnim prednostima u području skrbi za djecu; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice da osiguraju dostupnost pristupačnih ustanova za skrb za djecu i obrazovanje te da osiguraju samozaposlenima jednak pristup javnim službama i relevantnim poreznim ili socijalnim prednostima u području skrbi za djecu;

| 10. | poziva države članice da svim radnicima, uključujući samozaposlene radnike i sve supružnike ili partnere koji sudjeluju u njihovim aktivnostima, olakšaju mogućnosti usklađivanja odgovornosti rada i skrbi, uključujući ubrzavanjem provedbe članaka 7. i 8. Direktive 2010/41/EU od 7. srpnja 2010., i pružajući radnicima, na njihov zahtjev, fleksibilnost u pogledu radnog vremena, rada na daljinu i skraćenog radnog vremena u svrhu skrbi o maloljetnicima i uzdržavanim osobama, |
| --- | --- |

10.

poziva države članice da svim radnicima, uključujući samozaposlene radnike i sve supružnike ili partnere koji sudjeluju u njihovim aktivnostima, olakšaju mogućnosti usklađivanja odgovornosti rada i skrbi, uključujući ubrzavanjem provedbe članaka 7. i 8. Direktive 2010/41/EU od 7. srpnja 2010., i pružajući radnicima, na njihov zahtjev, fleksibilnost u pogledu radnog vremena, rada na daljinu i skraćenog radnog vremena u svrhu skrbi o maloljetnicima i uzdržavanim osobama,

| 11. | naglašava potrebu za pružanjem prilika za daljnje usavršavanje i prekvalifikaciju zaposlenika, samozaposlenih osoba i onih koji od zaposlene osobe postaju samozaposlene osobe; stoga poziva države članice da uklone prepreke za daljnje usavršavanje i prekvalifikaciju i da promiču cjeloživotno učenje za sve; |
| --- | --- |

11.

naglašava potrebu za pružanjem prilika za daljnje usavršavanje i prekvalifikaciju zaposlenika, samozaposlenih osoba i onih koji od zaposlene osobe postaju samozaposlene osobe; stoga poziva države članice da uklone prepreke za daljnje usavršavanje i prekvalifikaciju i da promiču cjeloživotno učenje za sve;

| 12. | poziva države članice na promicanje i olakšavanje samoorganiziranja samozaposlenih osoba, posebno žena, kako bi im se povećale mogućnosti za obranu njihovih zajedničkih interesa; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice na promicanje i olakšavanje samoorganiziranja samozaposlenih osoba, posebno žena, kako bi im se povećale mogućnosti za obranu njihovih zajedničkih interesa;

| 13. | poziva države članice da osiguraju prikladnu socijalnu zaštitu najranjivijim skupinama: nezaposlenima, osobama s invaliditetom, obiteljima s jednim roditeljem, mladim obiteljima, mladima, starijim osobama i umirovljenicima; jednako tako poziva države članice da osiguraju dostupnije socijalne službe za sve pripadnike najugroženijih društvenih skupina i osobe kojima je potrebna dugotrajna skrb, pogotovo u ruralnim područjima i siromašnim regijama; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice da osiguraju prikladnu socijalnu zaštitu najranjivijim skupinama: nezaposlenima, osobama s invaliditetom, obiteljima s jednim roditeljem, mladim obiteljima, mladima, starijim osobama i umirovljenicima; jednako tako poziva države članice da osiguraju dostupnije socijalne službe za sve pripadnike najugroženijih društvenih skupina i osobe kojima je potrebna dugotrajna skrb, pogotovo u ruralnim područjima i siromašnim regijama;

| 14. | poziva države članice i Komisiju da, prema vlastitoj nadležnosti, poduzmu mjere borbe protiv svih oblika diskriminacije na tržištu rada, uključujući diskriminaciju žena, kao i da usvoje mjere socijalne skrbi kojima će se osigurati da plaće žena na istim radnim mjestima i njihova socijalna prava, uključujući i mirovine, ne budu niža od onih koje imaju muškarci, da osiguraju zaštitu majčinstva i poduzmu mjere kako bi spriječili neopravdano otpuštanje zaposlenika za vrijeme trudnoće te zaštitili muškarce i žene s obiteljskim obvezama od neopravdanog otpuštanja; također poziva Vijeće da ubrza usvajanje direktive kojom se uvode mjere za poticanje poboljšanja sigurnosnih i zdravstvenih uvjeta na radom mjestu za trudne radnice te radnice koje su nedavno rodile ili koje doje; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice i Komisiju da, prema vlastitoj nadležnosti, poduzmu mjere borbe protiv svih oblika diskriminacije na tržištu rada, uključujući diskriminaciju žena, kao i da usvoje mjere socijalne skrbi kojima će se osigurati da plaće žena na istim radnim mjestima i njihova socijalna prava, uključujući i mirovine, ne budu niža od onih koje imaju muškarci, da osiguraju zaštitu majčinstva i poduzmu mjere kako bi spriječili neopravdano otpuštanje zaposlenika za vrijeme trudnoće te zaštitili muškarce i žene s obiteljskim obvezama od neopravdanog otpuštanja; također poziva Vijeće da ubrza usvajanje direktive kojom se uvode mjere za poticanje poboljšanja sigurnosnih i zdravstvenih uvjeta na radom mjestu za trudne radnice te radnice koje su nedavno rodile ili koje doje;

| 15. | naglašava da Direktiva 2010/41/EU o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji se bave djelatnošću u okviru samozapošljavanja zahtijeva od država članica da se suoče sa svim preprekama koje ženama i njihovim supružnicima ili partnerima koje priznaje nacionalno pravo onemogućuju socijalnu zaštitu na koju imaju pravo prema tom zakonu; |
| --- | --- |

15.

naglašava da Direktiva 2010/41/EU o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji se bave djelatnošću u okviru samozapošljavanja zahtijeva od država članica da se suoče sa svim preprekama koje ženama i njihovim supružnicima ili partnerima koje priznaje nacionalno pravo onemogućuju socijalnu zaštitu na koju imaju pravo prema tom zakonu;

| 16. | poziva države članice da poduzmu učinkovite mjere kao odgovor na nedostatak socijalne zaštite u malim i veoma malim obiteljskim poduzećima za zaposlene članove obitelji, uključujući supružnike (partnere), zbog nejasnih i neformalnih uvjeta njihova zaposlenja ili činjenice da su samozaposleni; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice da poduzmu učinkovite mjere kao odgovor na nedostatak socijalne zaštite u malim i veoma malim obiteljskim poduzećima za zaposlene članove obitelji, uključujući supružnike (partnere), zbog nejasnih i neformalnih uvjeta njihova zaposlenja ili činjenice da su samozaposleni;

| 17. | potiče države članice da, u skladu sa svojim nacionalnim praksama, uključujući odredbe navedene u kolektivnim ugovorima ili nacionalnom zakonodavstvu, poduzmu konkretne mjere u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti, pružanjem odgovarajućeg minimalnog dohotka i sustava socijalne zaštite, uzimajući pritom u obzir marginalizirane zajednice i one kojima prijeti rizik od siromaštva; |
| --- | --- |

17.

potiče države članice da, u skladu sa svojim nacionalnim praksama, uključujući odredbe navedene u kolektivnim ugovorima ili nacionalnom zakonodavstvu, poduzmu konkretne mjere u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti, pružanjem odgovarajućeg minimalnog dohotka i sustava socijalne zaštite, uzimajući pritom u obzir marginalizirane zajednice i one kojima prijeti rizik od siromaštva;

| 18. | poziva države članice da pojačaju napore u borbi protiv rada na crno ili nesigurnog rada, uključujući lažne poslove sa skraćenim radnim vremenom, kako bi se svim radnicima zajamčilo pružanje odgovarajuće socijalne zaštite; između ostalog, ne odobrava zlouporabu netipičnih ugovora o radu kako bi se izbjeglo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz radnog odnosa i socijalne zaštite; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice da pojačaju napore u borbi protiv rada na crno ili nesigurnog rada, uključujući lažne poslove sa skraćenim radnim vremenom, kako bi se svim radnicima zajamčilo pružanje odgovarajuće socijalne zaštite; između ostalog, ne odobrava zlouporabu netipičnih ugovora o radu kako bi se izbjeglo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz radnog odnosa i socijalne zaštite;

| 19. | poziva države članice da poboljšaju administrativnu suradnju različitih institucija (službi za inspekciju rada, poreznih ureda, gradskih vlasti i službi socijalne zaštite) na razini EU-a i nacionalnoj razini, kao sredstvo olakšavanja provedbe odredaba radnog prava EU-a, smanjenja rada na crno i učinkovitijeg rješavanja problema izazvanih razlikama u regulatornim odredbama o tržištu rada u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice da poboljšaju administrativnu suradnju različitih institucija (službi za inspekciju rada, poreznih ureda, gradskih vlasti i službi socijalne zaštite) na razini EU-a i nacionalnoj razini, kao sredstvo olakšavanja provedbe odredaba radnog prava EU-a, smanjenja rada na crno i učinkovitijeg rješavanja problema izazvanih razlikama u regulatornim odredbama o tržištu rada u različitim državama članicama;

| 20. | poziva Komisiju da izvrši reviziju zakona te da nadzire provedbu i koordinaciju sustava socijalne zaštite, u slučajevima kada je to potrebno poštujući načelo supsidijarnosti, i skrene pozornost država članica na činjenicu da diskriminirajuće mjere socijalne zaštite ne treba primijeniti na europske radnike migrante koji rade u drugoj državi članici; vjeruje da svi radnici migranti u EU-u trebaju imati pravo na odgovarajuću socijalnu zaštitu te mogućnosti da se osiguraju prilikom obavljanja rada u drugoj državi članici; u skladu s Direktivom 96/71/EZ, poslodavci moraju prije upućivanja obavijestiti radnike koji su upućeni u vezi sa slobodnim kretanjem usluga o plaći i radnim uvjetima; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da izvrši reviziju zakona te da nadzire provedbu i koordinaciju sustava socijalne zaštite, u slučajevima kada je to potrebno poštujući načelo supsidijarnosti, i skrene pozornost država članica na činjenicu da diskriminirajuće mjere socijalne zaštite ne treba primijeniti na europske radnike migrante koji rade u drugoj državi članici; vjeruje da svi radnici migranti u EU-u trebaju imati pravo na odgovarajuću socijalnu zaštitu te mogućnosti da se osiguraju prilikom obavljanja rada u drugoj državi članici; u skladu s Direktivom 96/71/EZ, poslodavci moraju prije upućivanja obavijestiti radnike koji su upućeni u vezi sa slobodnim kretanjem usluga o plaći i radnim uvjetima;

| 21. | poziva Komisiju i države članice da pronađu odgovarajuću ravnotežu između sigurnosti na tržištu rada i fleksibilnosti, na primjer globalnom provedbom načela fleksigurnosti i da razmotre segmentaciju tržišta rada pružanjem odgovarajuće socijalne zaštite onima koji su u postupku prijelaza, privremeno zaposleni ili zaposleni na ugovor o radu s nepunim radnim vremenom, istovremeno osiguravajući pristup mogućnostima izobrazbe; ističe da bi se neuspješno osiguranje fleksigurnosti negativno odrazilo na održivost sustava socijalne sigurnosti, kvalitetu prednosti, produktivnost i zaradu radne snage, realno gospodarstvo i socijalnu koheziju, čime bi se posljedično ugrozila realizacija ciljeva predviđenih unutar strategije EU 2020. kojima se želi održati i povećati broj zaposlenih osoba; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju i države članice da pronađu odgovarajuću ravnotežu između sigurnosti na tržištu rada i fleksibilnosti, na primjer globalnom provedbom načela fleksigurnosti i da razmotre segmentaciju tržišta rada pružanjem odgovarajuće socijalne zaštite onima koji su u postupku prijelaza, privremeno zaposleni ili zaposleni na ugovor o radu s nepunim radnim vremenom, istovremeno osiguravajući pristup mogućnostima izobrazbe; ističe da bi se neuspješno osiguranje fleksigurnosti negativno odrazilo na održivost sustava socijalne sigurnosti, kvalitetu prednosti, produktivnost i zaradu radne snage, realno gospodarstvo i socijalnu koheziju, čime bi se posljedično ugrozila realizacija ciljeva predviđenih unutar strategije EU 2020. kojima se želi održati i povećati broj zaposlenih osoba;

| 22. | poziva Komisiju da ispita na razini EU-a je li socijalna zaštita radnika, kao rezultat nedavnih promjena zakona o zapošljavanju u državama članicama koje su usmjerene na povećanje fleksibilnosti tržišta rada, smanjena te jesu li načela fleksibilnosti i sigurnosti narušena; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da ispita na razini EU-a je li socijalna zaštita radnika, kao rezultat nedavnih promjena zakona o zapošljavanju u državama članicama koje su usmjerene na povećanje fleksibilnosti tržišta rada, smanjena te jesu li načela fleksibilnosti i sigurnosti narušena;

| 23. | snažno podupire predloženu uspostavu barometra ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja, što bi mogao biti prvi korak u utvrđivanju konkretnih mjerila; |
| --- | --- |

23.

snažno podupire predloženu uspostavu barometra ključnih pokazatelja zaposlenosti i socijalnih pokazatelja, što bi mogao biti prvi korak u utvrđivanju konkretnih mjerila;

| 24. | potiče Komisiju da uključi svoje prijedloge, kada je to primjereno, u četiri cilja iz plana MOR-a o dostojanstvenom radu te da uzme u obzir godišnji pregled rasta u kojem su navedeni ciljevi iz preporuke MOR-a o nacionalnim osnovama socijalne zaštite kako bi svi radnici u Europi mogli ostvariti pravo na socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

24.

potiče Komisiju da uključi svoje prijedloge, kada je to primjereno, u četiri cilja iz plana MOR-a o dostojanstvenom radu te da uzme u obzir godišnji pregled rasta u kojem su navedeni ciljevi iz preporuke MOR-a o nacionalnim osnovama socijalne zaštite kako bi svi radnici u Europi mogli ostvariti pravo na socijalnu zaštitu;

Socijalna zaštita samozaposlenih radnika

| 25. | naglašava da samozapošljavanje treba prepoznati kao oblik rada koji daje prednost stvaranju radnih mjesta i smanjenju nezaposlenosti te da bi njegov pozitivni napredak trebale popratiti i odgovarajuće mjere socijalne skrbi za samozaposlene radnike, kako je određeno nacionalnim zakonodavstvom država članica; |
| --- | --- |

25.

naglašava da samozapošljavanje treba prepoznati kao oblik rada koji daje prednost stvaranju radnih mjesta i smanjenju nezaposlenosti te da bi njegov pozitivni napredak trebale popratiti i odgovarajuće mjere socijalne skrbi za samozaposlene radnike, kako je određeno nacionalnim zakonodavstvom država članica;

| 26. | poziva države članice da olakšaju kombiniranje rada i obiteljskih obveza pružajući radnicima fleksibilnost u radnom vremenu i mjestu rada kako bi se izbjeglo da nemaju druge mogućnosti za fleksibilnost osim pribjegavanja ovisnom samozapošljavanju; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice da olakšaju kombiniranje rada i obiteljskih obveza pružajući radnicima fleksibilnost u radnom vremenu i mjestu rada kako bi se izbjeglo da nemaju druge mogućnosti za fleksibilnost osim pribjegavanja ovisnom samozapošljavanju;

| 27. | ističe potrebu za dostupnošću podrobnijih i ažuriranih statističkih podataka koji se mogu upotrebljavati u svrhu procjene gospodarske važnosti samozaposlenih radnika i njihovih različitih skupina; također traži da se pitanja o samozapošljavanju uključe u Anketu o radnoj snazi u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

27.

ističe potrebu za dostupnošću podrobnijih i ažuriranih statističkih podataka koji se mogu upotrebljavati u svrhu procjene gospodarske važnosti samozaposlenih radnika i njihovih različitih skupina; također traži da se pitanja o samozapošljavanju uključe u Anketu o radnoj snazi u Europskoj uniji;

| 28. | skreće pozornost na činjenicu da nedostatak jasnih nacionalnih definicija samozapošljavanja povećava rizik od lažnog samozapošljavanja radnika unutar EU-a, čime njihov pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti može biti otežan; primjećuje da različiti statusi samozaposlenih u državama članicama zahtijevaju rješenja koja vode do bolje koordinacije socijalne zaštite samozaposlenih radnika kako se ne bi ograničavala sloboda kretanja radnika; |
| --- | --- |

28.

skreće pozornost na činjenicu da nedostatak jasnih nacionalnih definicija samozapošljavanja povećava rizik od lažnog samozapošljavanja radnika unutar EU-a, čime njihov pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti može biti otežan; primjećuje da različiti statusi samozaposlenih u državama članicama zahtijevaju rješenja koja vode do bolje koordinacije socijalne zaštite samozaposlenih radnika kako se ne bi ograničavala sloboda kretanja radnika;

| 29. | poziva Komisiju da potiče razmjenu informacija među državama članicama s ciljem pružanja smjernica o različitim oblicima netipičnog zapošljavanja i samozapošljavanja kako bi pomogla državama članicama da pravilno primjenjuju odgovarajuće zakone o radu i mjere za socijalnu zaštitu radnika koji su na taj način zaposleni; smatra da je također potrebno da države članice jasno odrede slučajeve lažnog samozapošljavanja i kazne poslodavce kada se takvi slučajevi utvrde i dokažu; ističe međutim da bi za navedenu zadaću pravnu odgovornost trebala snositi država članica domaćin na čijem se području rad obavlja kako bi se utvrdio status zaposlenosti; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da potiče razmjenu informacija među državama članicama s ciljem pružanja smjernica o različitim oblicima netipičnog zapošljavanja i samozapošljavanja kako bi pomogla državama članicama da pravilno primjenjuju odgovarajuće zakone o radu i mjere za socijalnu zaštitu radnika koji su na taj način zaposleni; smatra da je također potrebno da države članice jasno odrede slučajeve lažnog samozapošljavanja i kazne poslodavce kada se takvi slučajevi utvrde i dokažu; ističe međutim da bi za navedenu zadaću pravnu odgovornost trebala snositi država članica domaćin na čijem se području rad obavlja kako bi se utvrdio status zaposlenosti;

| 30. | poziva europske socijalne partnere, Komisiju i države članice da razmotre pitanje ovisnog samozapošljavanja i pronađu praktična rješenja, posebno u onim sektorima u kojima su jako važne prekogranične aktivnosti te među osjetljivim skupinama kao što su kućne pomoćnice i radnici s niskom plaćom; |
| --- | --- |

30.

poziva europske socijalne partnere, Komisiju i države članice da razmotre pitanje ovisnog samozapošljavanja i pronađu praktična rješenja, posebno u onim sektorima u kojima su jako važne prekogranične aktivnosti te među osjetljivim skupinama kao što su kućne pomoćnice i radnici s niskom plaćom;

| 31. | poziva države članice da se pobrinu da samozapošljavanje ne postane način da se radnicima onemogući korištenje socijalne zaštite i zaštita prava na posao te da samozapošljavanje ne postane sredstvo kojim poslodavci zaobilaze zakone o radu i socijalnoj zaštiti; traži da se izbjegne stavljanje samozaposlenih radnika uz bok zaposlenicima radi očuvanja prednosti samozapošljavanja i takve gospodarske aktivnosti te radi doprinosa razvoju poduzetničkog duha i kvalitete usluga; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice da se pobrinu da samozapošljavanje ne postane način da se radnicima onemogući korištenje socijalne zaštite i zaštita prava na posao te da samozapošljavanje ne postane sredstvo kojim poslodavci zaobilaze zakone o radu i socijalnoj zaštiti; traži da se izbjegne stavljanje samozaposlenih radnika uz bok zaposlenicima radi očuvanja prednosti samozapošljavanja i takve gospodarske aktivnosti te radi doprinosa razvoju poduzetničkog duha i kvalitete usluga;

| 32. | poziva države članice da, kada je to potrebno, razviju sustav socijalne zaštite u pogledu umirovljenja, invaliditeta, porodiljnog i roditeljskog dopusta te nezaposlenosti tako da odredbe zaštite samozaposlenih radnika budu bolje prilagođene njima samima |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da, kada je to potrebno, razviju sustav socijalne zaštite u pogledu umirovljenja, invaliditeta, porodiljnog i roditeljskog dopusta te nezaposlenosti tako da odredbe zaštite samozaposlenih radnika budu bolje prilagođene njima samima

| 33. | poziva države članice da promiču i podržavaju skupno osiguranje za nezgode na radu i profesionalne bolesti; poziva države članice da samozaposlenima osiguraju pristup skupnim i solidarnim sustavima osiguranja i mirovinskim sustavima; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice da promiču i podržavaju skupno osiguranje za nezgode na radu i profesionalne bolesti; poziva države članice da samozaposlenima osiguraju pristup skupnim i solidarnim sustavima osiguranja i mirovinskim sustavima;

| 34. | poziva države članice da svim građanima učine dostupnima informacije o njihovim pravima na socijalnu zaštitu te također pruže primjerene informacije onima koji žele dobiti status samozaposlenog radnika o promjenama u sustavima socijalne skrbi i zakona o radu kojima isti podliježu, kao i o drugim pravima i obvezama povezanim s njihovom gospodarskom aktivnošću koje proističu iz dobivanja takvog statusa; također poziva Komisiju da samozaposlene i mobilne radnike obavijesti o njihovim pravima i obvezama u vezi s migracijom, imigracijom i prekograničnim radom; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice da svim građanima učine dostupnima informacije o njihovim pravima na socijalnu zaštitu te također pruže primjerene informacije onima koji žele dobiti status samozaposlenog radnika o promjenama u sustavima socijalne skrbi i zakona o radu kojima isti podliježu, kao i o drugim pravima i obvezama povezanim s njihovom gospodarskom aktivnošću koje proističu iz dobivanja takvog statusa; također poziva Komisiju da samozaposlene i mobilne radnike obavijesti o njihovim pravima i obvezama u vezi s migracijom, imigracijom i prekograničnim radom;

| 35. | poziva države članice i Komisiju da, u skladu s nacionalnim praksama, uključe socijalne partnere u postupak razvoja i modernizacije socijalne zaštite te da razvijaju socijalni dijalog na nacionalnoj razini i razini Europske unije; također poziva socijalne partnere da na dnevni red stave pitanja koja se odnose na prava na rad i socijalnu zaštitu samozaposlenih radnika, kako bi se uvele adekvatne okvirne odredbe socijalne zaštite za samozaposlene, koje se temelje na uzajamnosti i načelu nediskriminacije, te da analiziraju trebaju li se i na koji način samozaposleni uključiti u kolektivno pregovaranje, uključujući posebne strategije za uključivanje dvojbi samozaposlenih radnika u slučajeve kada nacionalno pravo ne dopušta da sindikati predstavljaju samozaposlene radnike; potiče socijalne partnere na razmjenu dobrih praksi između sindikata i stručnih udruženja povezanih s uslugama pruženim samozaposlenima, borbom protiv lažnog samozapošljavanja i organizacijom samozaposlenih radnika za vlastiti račun; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice i Komisiju da, u skladu s nacionalnim praksama, uključe socijalne partnere u postupak razvoja i modernizacije socijalne zaštite te da razvijaju socijalni dijalog na nacionalnoj razini i razini Europske unije; također poziva socijalne partnere da na dnevni red stave pitanja koja se odnose na prava na rad i socijalnu zaštitu samozaposlenih radnika, kako bi se uvele adekvatne okvirne odredbe socijalne zaštite za samozaposlene, koje se temelje na uzajamnosti i načelu nediskriminacije, te da analiziraju trebaju li se i na koji način samozaposleni uključiti u kolektivno pregovaranje, uključujući posebne strategije za uključivanje dvojbi samozaposlenih radnika u slučajeve kada nacionalno pravo ne dopušta da sindikati predstavljaju samozaposlene radnike; potiče socijalne partnere na razmjenu dobrih praksi između sindikata i stručnih udruženja povezanih s uslugama pruženim samozaposlenima, borbom protiv lažnog samozapošljavanja i organizacijom samozaposlenih radnika za vlastiti račun;

o

o o

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima država članica. |
| --- | --- |

36.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima država članica.

---

(1)  http://www.ilo.org/global/publications/books/WCMS_142209/lang--en/index.htm

(2)  http://www.ilo.org/public/english/protection/download/lifecycl/lifecycle.pdf

(3)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(4)  SL L 180, 15.7.2010., str. 1.

(5)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(6)  SL L 245, 26.8.1992., str. 46.

(7)  SL L 245, 26.8.1992., str. 49.

(8)  SL C 8, 12.1.2000., str.7.

(9)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st06/st06624-ad01.en11.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7315

(11)  SL C 18, 19.1.2011., str. 44.

(12)  SL C 161, 6.6.2013., str. 14.

(13)  SL C 212 E, 5.8.2010., str.23.

(14)  SL C 161 E, 31.5.2011., str.112.

(15)  SL C 351 E, 2.12.2011., str.39.

(16)  SL C 291 E, 30.11.2006., str.304.

(17)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 8.

(18)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0365.

(19)  SL C 9 E, 15.1.2010., str.1.

(20)  SL C 102 E, 24.4.2008., str.321.

(21)  SL C 175 E, 10.7.2008., str.401.

(22)  SL C 33 E, 5.2.2013., str.65.

(23)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 57.

(24)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0204.

(25)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0266.

(26)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=92570

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1366.htm

(28)  http://www.eurofound.europa.eu/comparative/tn0801018s/tn0801018s.htm

(29)  http://www.eurofound.europa.eu/eiro/studies/tn1206018s/tn1206018s_3.htm

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/56

---

P7_TA(2014)0015

Novo programsko razdoblje kohezijske politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o spremnosti država članica EU-a za učinkovit i pravovremen početak novog programskog razdoblja kohezijske politike (2013/2095(INI))

(2016/C 482/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke od 174. nadalje Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke od 174. nadalje Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu (1),

| — | uzimajući u obzir izmijenjeni prijedlog Komisije za Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, obuhvaćenima Zajedničkim strateškim okvirom i o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu (COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjeni prijedlog Komisije za Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, obuhvaćenima Zajedničkim strateškim okvirom i o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu (COM(2013)0246),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o Petom kohezijskom izvješću Komisije i strategiji za kohezijsku politiku nakon 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o Petom kohezijskom izvješću Komisije i strategiji za kohezijsku politiku nakon 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2010. o kohezijskoj i regionalnoj politici nakon 2013. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2010. o kohezijskoj i regionalnoj politici nakon 2013. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2011. o trenutnom stanju i budućim sinergijama za bolju učinkovitost između EFRR-a i drugih strukturnih fondova (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2011. o trenutnom stanju i budućim sinergijama za bolju učinkovitost između EFRR-a i drugih strukturnih fondova (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2010. o budućnosti Europskog socijalnog fonda (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2010. o budućnosti Europskog socijalnog fonda (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2010. o dobrom upravljanju s obzirom na regionalnu politiku EU-a: postupci Europske komisije za pomoć i nadzor (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2010. o dobrom upravljanju s obzirom na regionalnu politiku EU-a: postupci Europske komisije za pomoć i nadzor (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o iskorištavanju strukturnih i kohezijskih fondova: stečena iskustva za buduću kohezijsku politiku EU-a (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o iskorištavanju strukturnih i kohezijskih fondova: stečena iskustva za buduću kohezijsku politiku EU-a (7),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2011. naslovljenu „Doprinos regionalne politike održivom rastu u okviru strategije Europa 2020.” (COM(2011)0017) i popratni radni dokument službi Komisije (SEC(2011)0092), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2011. naslovljenu „Doprinos regionalne politike održivom rastu u okviru strategije Europa 2020.” (COM(2011)0017) i popratni radni dokument službi Komisije (SEC(2011)0092),

| — | uzimajući u obzir Osmo izvješće Komisije o napretku u području ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije od 26. lipnja 2013. (COM(2013)0463), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Osmo izvješće Komisije o napretku u području ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije od 26. lipnja 2013. (COM(2013)0463),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. travnja 2013. naslovljeno „Kohezijska politika: Strateško izvješće 2013. o provedbi programa u razdoblju 2007. – 2013.”, (COM(2013)0210), i popratni radni dokument službi Komisije (SWD(2013)0129), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. travnja 2013. naslovljeno „Kohezijska politika: Strateško izvješće 2013. o provedbi programa u razdoblju 2007. – 2013.”, (COM(2013)0210), i popratni radni dokument službi Komisije (SWD(2013)0129),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 24. travnja 2012. naslovljen „Načelo partnerstva pri provedbi fondova Zajedničkog strateškog okvira – elementi za europski kodeks ponašanja pri partnerstvu” (SWD(2012)0106), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 24. travnja 2012. naslovljen „Načelo partnerstva pri provedbi fondova Zajedničkog strateškog okvira – elementi za europski kodeks ponašanja pri partnerstvu” (SWD(2012)0106),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 14. ožujka 2012. naslovljen „Elementi za Zajednički strateški okvir za razdoblje 2014. – 2020. – Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Europski kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo” (SWD(2012)0061, Dio I. i Dio II.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 14. ožujka 2012. naslovljen „Elementi za Zajednički strateški okvir za razdoblje 2014. – 2020. – Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Europski kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo” (SWD(2012)0061, Dio I. i Dio II.),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. lipnja 2011. o ulozi i prioritetima kohezijske politike u okviru strategije EU 2020. (CESE 994/2011 – ECO/291), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. lipnja 2011. o ulozi i prioritetima kohezijske politike u okviru strategije EU 2020. (CESE 994/2011 – ECO/291),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. o načelu partnerstva pri provedbi fondova Zajedničkog strateškog okvira – elementi za Europski kodeks ponašanja pri partnerstvu (CESE 1396/2012 – ECO/330), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. o načelu partnerstva pri provedbi fondova Zajedničkog strateškog okvira – elementi za Europski kodeks ponašanja pri partnerstvu (CESE 1396/2012 – ECO/330),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. svibnja 2013. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Socijalno ulaganje za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020., (CESE 1557/2013 – SOC/481), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. svibnja 2013. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Socijalno ulaganje za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020., (CESE 1557/2013 – SOC/481),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Odbora regija od 31. siječnja i 1. veljače 2013. o „Zakonodavnom paketu o kohezijskoj politici nakon 2013.”(2013/C 62/01), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Odbora regija od 31. siječnja i 1. veljače 2013. o „Zakonodavnom paketu o kohezijskoj politici nakon 2013.”(2013/C 62/01),

| — | uzimajući u obzir nacrt mišljenja Odbora regija od 7. do 9. listopada 2013. o preporukama za bolju uporabu sredstava (COTER-V-040), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt mišljenja Odbora regija od 7. do 9. listopada 2013. o preporukama za bolju uporabu sredstava (COTER-V-040),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za proračune (A7-0007/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za proračune (A7-0007/2014),

| A. | budući da je u državama članicama u tijeku postupak pripreme sporazuma o partnerstvu i operativnih programa za novo programsko razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

A.

budući da je u državama članicama u tijeku postupak pripreme sporazuma o partnerstvu i operativnih programa za novo programsko razdoblje 2014. – 2020.;

| B. | budući da se očekuje da će konačan sporazum o zakonodavnom okviru za europske strukturne i investicijske fondove biti donesen prije kraja 2013.; |
| --- | --- |

B.

budući da se očekuje da će konačan sporazum o zakonodavnom okviru za europske strukturne i investicijske fondove biti donesen prije kraja 2013.;

| C. | budući da se Uredbom o zajedničkim odredbama utvrđuju zajednička pravila za pet fondova Europske unije: Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski pomorski i ribarski fond; |
| --- | --- |

C.

budući da se Uredbom o zajedničkim odredbama utvrđuju zajednička pravila za pet fondova Europske unije: Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski pomorski i ribarski fond;

| D. | budući da je kohezijska politika usmjerena na smanjivanje razlika koje postoje između regija Europske unije tako što financiranje usredotočuje na jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

D.

budući da je kohezijska politika usmjerena na smanjivanje razlika koje postoje između regija Europske unije tako što financiranje usredotočuje na jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije;

| E. | budući da kohezijska politika doprinosi postizanju ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

E.

budući da kohezijska politika doprinosi postizanju ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast;

| F. | budući da kohezijska politika, koja predstavlja glavnu politiku za razvoj EU-a, doprinosi prevladavanju gospodarske krize u većini država članica; |
| --- | --- |

F.

budući da kohezijska politika, koja predstavlja glavnu politiku za razvoj EU-a, doprinosi prevladavanju gospodarske krize u većini država članica;

| G. | budući da se mora poduzeti sve kako bi se osiguralo da su ostvarenje i provedba programa koji se odnose na kohezijsku politiku za razdoblje 2014. – 2020. pojednostavljeni koliko je god moguće za sve vlasti i korisnike; |
| --- | --- |

G.

budući da se mora poduzeti sve kako bi se osiguralo da su ostvarenje i provedba programa koji se odnose na kohezijsku politiku za razdoblje 2014. – 2020. pojednostavljeni koliko je god moguće za sve vlasti i korisnike;

Osiguravanje učinkovitog i pravodobnog početka novog programskog razdoblja kohezijske politike

| 1. | priznaje da su financiranjem u okviru kohezijske politike posljednjih godina uspješno uložene milijarde eura u stvaranje novih radnih mjesta, potpore za inovativno poslovanje i razvoj prometnih veza diljem Europske unije; |
| --- | --- |

1.

priznaje da su financiranjem u okviru kohezijske politike posljednjih godina uspješno uložene milijarde eura u stvaranje novih radnih mjesta, potpore za inovativno poslovanje i razvoj prometnih veza diljem Europske unije;

| 2. | naglašava, međutim, činjenicu da razlike između regija EU-a i dalje postoje, te da se u nekim slučajevima one povećavaju, i da je daljnje ulaganje sredstava EU-a na lokalnoj i regionalnoj razini od ključnog značaja kako bi se osiguralo da potpore nastave dolaziti do područja kojima je potrebna gospodarska i socijalna obnova te obnova okoliša; |
| --- | --- |

2.

naglašava, međutim, činjenicu da razlike između regija EU-a i dalje postoje, te da se u nekim slučajevima one povećavaju, i da je daljnje ulaganje sredstava EU-a na lokalnoj i regionalnoj razini od ključnog značaja kako bi se osiguralo da potpore nastave dolaziti do područja kojima je potrebna gospodarska i socijalna obnova te obnova okoliša;

| 3. | naglašava činjenicu da se u okviru kohezijske politike mora, među ostalim, rješavati rastuća nezaposlenost mladih u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

3.

naglašava činjenicu da se u okviru kohezijske politike mora, među ostalim, rješavati rastuća nezaposlenost mladih u Europskoj uniji;

| 4. | naglašava da u sadašnjoj gospodarskoj, financijskoj i socijalnoj krizi sredstva kohezijske politike u mnogim državama članicama predstavlja ključan izvor javnih ulaganja te da je to situacija koja može zahtijevati fleksibilnost od strane dotičnih država članica kako bi se ponovno pokrenula njihova gospodarstva; s tim u vezi naglašava kako je važno osigurati da države članice i regije mogu na početku 2014. čim prije početi provoditi novi krug financiranja u okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

4.

naglašava da u sadašnjoj gospodarskoj, financijskoj i socijalnoj krizi sredstva kohezijske politike u mnogim državama članicama predstavlja ključan izvor javnih ulaganja te da je to situacija koja može zahtijevati fleksibilnost od strane dotičnih država članica kako bi se ponovno pokrenula njihova gospodarstva; s tim u vezi naglašava kako je važno osigurati da države članice i regije mogu na početku 2014. čim prije početi provoditi novi krug financiranja u okviru kohezijske politike;

| 5. | pozdravlja donošenje višegodišnjeg financijskog okvira za 2014. – 2020. i pravnog okvira za kohezijsku politiku; naglašava da je postignut zadovoljavajući ishod s ciljem osiguravanja brzog i učinkovitog uvođenja nove kohezijske politike; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja donošenje višegodišnjeg financijskog okvira za 2014. – 2020. i pravnog okvira za kohezijsku politiku; naglašava da je postignut zadovoljavajući ishod s ciljem osiguravanja brzog i učinkovitog uvođenja nove kohezijske politike;

| 6. | ukazuje na to da je razina nepodmirenih obveza (ili RAL, iz francuskog „reste à liquider”) na kraju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2007. – 2013. iznosila dvije trećine financijskih sredstava iz kohezijske politike; naglašava da treba pronaći pouzdano rješenje za smanjenje rizika od blokiranja provedbe programa EU-a zbog neplaćanja; skreće pozornost na činjenicu da će pravilo N+3, iako ključno za osiguravanje provedbe projekata u okviru kohezijske politike, utjecati na povećanje razine nepodmirenih obveza u sljedećim godinama, osobito u slučaju kašnjenja pri pokretanju novih programa; |
| --- | --- |

6.

ukazuje na to da je razina nepodmirenih obveza (ili RAL, iz francuskog „reste à liquider”) na kraju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2007. – 2013. iznosila dvije trećine financijskih sredstava iz kohezijske politike; naglašava da treba pronaći pouzdano rješenje za smanjenje rizika od blokiranja provedbe programa EU-a zbog neplaćanja; skreće pozornost na činjenicu da će pravilo N+3, iako ključno za osiguravanje provedbe projekata u okviru kohezijske politike, utjecati na povećanje razine nepodmirenih obveza u sljedećim godinama, osobito u slučaju kašnjenja pri pokretanju novih programa;

| 7. | primjećuje također da je, osim učinkovitog i pravodobnog početka novog programskog razdoblja kohezijske politike, iznimno važno osigurati kvalitetu sporazuma o partnerstvu i operativnih programa kako bi se osiguralo da je potencijal sredstava dugoročno najbolje iskorišten; |
| --- | --- |

7.

primjećuje također da je, osim učinkovitog i pravodobnog početka novog programskog razdoblja kohezijske politike, iznimno važno osigurati kvalitetu sporazuma o partnerstvu i operativnih programa kako bi se osiguralo da je potencijal sredstava dugoročno najbolje iskorišten;

| 8. | ponavlja svoje stajalište o važnosti obveznog pregleda i revizije sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) do kraja 2016. kako bi se sljedećoj Komisiji i sljedećem sazivu Parlamenta omogućilo da ponovno ocijene političke prioritete EU-a i, ako je potrebno, VFO prilagode novim izazovima te da u potpunosti uzmu u obzir najnovije makroekonomske prognoze; |
| --- | --- |

8.

ponavlja svoje stajalište o važnosti obveznog pregleda i revizije sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) do kraja 2016. kako bi se sljedećoj Komisiji i sljedećem sazivu Parlamenta omogućilo da ponovno ocijene političke prioritete EU-a i, ako je potrebno, VFO prilagode novim izazovima te da u potpunosti uzmu u obzir najnovije makroekonomske prognoze;

Uredba o zajedničkim odredbama

| 9. | pozdravlja poboljšanja Uredbe kojima se putem Zajedničkog strateškog okvira uvodi snažniji i integriraniji pristup financiranju kohezijske politike; priznaje da je to ključno kako bi se osiguralo da projekti imaju veći učinak te da dovode do opipljivih rezultata; poziva države članice da uvedu još više mjera kojima se pojednostavljuje birokracija i upravljanje programima; vjeruje da bi to dovelo do neometane provedbe tih programa i djelotvornog povlačenja sredstava iz fondova; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja poboljšanja Uredbe kojima se putem Zajedničkog strateškog okvira uvodi snažniji i integriraniji pristup financiranju kohezijske politike; priznaje da je to ključno kako bi se osiguralo da projekti imaju veći učinak te da dovode do opipljivih rezultata; poziva države članice da uvedu još više mjera kojima se pojednostavljuje birokracija i upravljanje programima; vjeruje da bi to dovelo do neometane provedbe tih programa i djelotvornog povlačenja sredstava iz fondova;

| 10. | pozdravlja prijedloge da se u cijelu Uredbu o zajedničkim odredbama uvedu mjere pojednostavljivanja kojima bi se smanjilo administrativno opterećenje; smatra da će se pojednostavljenjem postupka za podnositelje zahtjeva, korisnike i upravljačka tijela stvoriti dodana vrijednost financiranju iz fondova EU-a; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja prijedloge da se u cijelu Uredbu o zajedničkim odredbama uvedu mjere pojednostavljivanja kojima bi se smanjilo administrativno opterećenje; smatra da će se pojednostavljenjem postupka za podnositelje zahtjeva, korisnike i upravljačka tijela stvoriti dodana vrijednost financiranju iz fondova EU-a;

| 11. | priznaje da kohezijska politika može bitno doprinijeti ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i stoga naglašava važnost usklađivanja kohezijske politike s ciljevima strategije Europa 2020. putem tematske usredotočenosti na ograničen broj ciljeva; naglašava da taj pristup ostavlja dovoljno fleksibilnosti za rješavanje lokalnih i regionalnih potreba; |
| --- | --- |

11.

priznaje da kohezijska politika može bitno doprinijeti ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i stoga naglašava važnost usklađivanja kohezijske politike s ciljevima strategije Europa 2020. putem tematske usredotočenosti na ograničen broj ciljeva; naglašava da taj pristup ostavlja dovoljno fleksibilnosti za rješavanje lokalnih i regionalnih potreba;

| 12. | ističe važnost strategije pametne specijalizacije kao načina za dopunjavanje ciljeva strategije rasta Europa 2020., s naglaskom na utvrđivanje i povećanje područja konkurentnosti, razmjenu najbolje prakse i integraciju istraživanja, inovacija i obrazovanja putem partnerstva diljem EU-a; |
| --- | --- |

12.

ističe važnost strategije pametne specijalizacije kao načina za dopunjavanje ciljeva strategije rasta Europa 2020., s naglaskom na utvrđivanje i povećanje područja konkurentnosti, razmjenu najbolje prakse i integraciju istraživanja, inovacija i obrazovanja putem partnerstva diljem EU-a;

| 13. | naglašava činjenicu da će, iako u okviru kohezijske politike već postoje mjere uvjetovanja, sljedeće programsko razdoblje biti usmjereno na poboljšanje učinkovitosti financiranja tako što će se financiranje uvjetovati poštovanjem određenih kriterija; smatra da je kohezijska politika politika potpore koheziji između regija koja ne bi trebala služiti kao jamstvo za druge politike EU-a namijenjene makroekonomskim reformama u državama članicama; |
| --- | --- |

13.

naglašava činjenicu da će, iako u okviru kohezijske politike već postoje mjere uvjetovanja, sljedeće programsko razdoblje biti usmjereno na poboljšanje učinkovitosti financiranja tako što će se financiranje uvjetovati poštovanjem određenih kriterija; smatra da je kohezijska politika politika potpore koheziji između regija koja ne bi trebala služiti kao jamstvo za druge politike EU-a namijenjene makroekonomskim reformama u državama članicama;

| 14. | ističe da bi prilagodba promjenama koje se uvode Uredbom o zajedničkim odredbama mogla prouzrokovati kašnjenje u pripremi sporazuma o partnerstvu i operativnih programa; |
| --- | --- |

14.

ističe da bi prilagodba promjenama koje se uvode Uredbom o zajedničkim odredbama mogla prouzrokovati kašnjenje u pripremi sporazuma o partnerstvu i operativnih programa;

Napredak u državama članicama

| 15. | naglašava činjenicu kako je jasno da se države članice nalaze u vrlo različitim fazama pripreme; priznaje da neke države članice dobro napreduju i već su dostavile svoje nacrte sporazuma o partnerstvu Komisiji na odobrenje, dok druge u tom procesu zaostaju; |
| --- | --- |

15.

naglašava činjenicu kako je jasno da se države članice nalaze u vrlo različitim fazama pripreme; priznaje da neke države članice dobro napreduju i već su dostavile svoje nacrte sporazuma o partnerstvu Komisiji na odobrenje, dok druge u tom procesu zaostaju;

| 16. | ističe da su općenito one novije države članice (EU-12) koje su imale iskustva s dijelom programa iz razdoblja 2000. – 2006. i sa svim programima iz razdoblja 2007. – 2013. znatno bolje napredovale u pripremama u usporedbi s nekim državama članicama iz EU-15; |
| --- | --- |

16.

ističe da su općenito one novije države članice (EU-12) koje su imale iskustva s dijelom programa iz razdoblja 2000. – 2006. i sa svim programima iz razdoblja 2007. – 2013. znatno bolje napredovale u pripremama u usporedbi s nekim državama članicama iz EU-15;

| 17. | naglašava činjenicu da se neke države članice suočavaju sa značajnim smanjenjima svojih proračuna za iduće programsko razdoblje, dok u drugima traje rasprava o raspodjeli proračuna unutar država članica; priznaje da bi ta pitanja mogla prouzrokovati kašnjenja u pripremama; |
| --- | --- |

17.

naglašava činjenicu da se neke države članice suočavaju sa značajnim smanjenjima svojih proračuna za iduće programsko razdoblje, dok u drugima traje rasprava o raspodjeli proračuna unutar država članica; priznaje da bi ta pitanja mogla prouzrokovati kašnjenja u pripremama;

| 18. | naglašava činjenicu da su države članice koje dobro napreduju s pripremama za iduće razdoblje financiranja u okviru kohezijske politike u lipnju ili srpnju 2013. dostavile Komisiji nacrte svojih sporazuma o partnerstvu i operativnih programa kako bi Komisija dala neslužbene primjedbe; |
| --- | --- |

18.

naglašava činjenicu da su države članice koje dobro napreduju s pripremama za iduće razdoblje financiranja u okviru kohezijske politike u lipnju ili srpnju 2013. dostavile Komisiji nacrte svojih sporazuma o partnerstvu i operativnih programa kako bi Komisija dala neslužbene primjedbe;

| 19. | priznaje da su mnoge države članice koje postižu uspjeh započele s postupkom priprema još 2010. tako što su pozvale relevantne dionike da doprinesu raspravama o oblikovanju potreba i prioriteta; stoga pozdravlja napore poduzete da se čim prije započne s postupkom pripreme i vjeruje da to očito potiče veću pripremljenost; |
| --- | --- |

19.

priznaje da su mnoge države članice koje postižu uspjeh započele s postupkom priprema još 2010. tako što su pozvale relevantne dionike da doprinesu raspravama o oblikovanju potreba i prioriteta; stoga pozdravlja napore poduzete da se čim prije započne s postupkom pripreme i vjeruje da to očito potiče veću pripremljenost;

| 20. | naglašava da napredne pripreme ovise o tome imaju li relevantne vlasti i organizacije dostatan kapacitet da u ranoj fazi ulože vrijeme i novac u pripreme te da osiguraju dovoljno osoblja; |
| --- | --- |

20.

naglašava da napredne pripreme ovise o tome imaju li relevantne vlasti i organizacije dostatan kapacitet da u ranoj fazi ulože vrijeme i novac u pripreme te da osiguraju dovoljno osoblja;

| 21. | priznaje da su te napredne pripreme značile da su u nekim slučajevima ex-ante procjena i strateška procjena učinka na okoliš obavljene pravodobno, što je omogućilo da se na temelju rezultata tih procjena u rujnu i listopadu 2013. izmijene nacrti; |
| --- | --- |

21.

priznaje da su te napredne pripreme značile da su u nekim slučajevima ex-ante procjena i strateška procjena učinka na okoliš obavljene pravodobno, što je omogućilo da se na temelju rezultata tih procjena u rujnu i listopadu 2013. izmijene nacrti;

| 22. | priznaje da su neke države članice doživjele promjenu vlade što bi moglo ometati pripreme za iduće programsko razdoblje; naglašava činjenicu da je u takvim slučajevima za daljnje pripreme ključno imati sustave kojima se osigurava nastavak ukupnog administrativnog rada bez obzira na promjene u vladi; |
| --- | --- |

22.

priznaje da su neke države članice doživjele promjenu vlade što bi moglo ometati pripreme za iduće programsko razdoblje; naglašava činjenicu da je u takvim slučajevima za daljnje pripreme ključno imati sustave kojima se osigurava nastavak ukupnog administrativnog rada bez obzira na promjene u vladi;

| 23. | također ističe potrebu za jačanjem priprema za financiranje u okviru kohezijske politike na političkoj razini kako bi se osiguralo da je konačno oblikovanje sporazuma o partnerstvu prioritet vlada; |
| --- | --- |

23.

također ističe potrebu za jačanjem priprema za financiranje u okviru kohezijske politike na političkoj razini kako bi se osiguralo da je konačno oblikovanje sporazuma o partnerstvu prioritet vlada;

Napredak u vezi sa sporazumima o partnerstvu i operativnim programima

| 24. | ističe da neke države članice planiraju izmijeniti sadržaj svojih operativnih programa; pozdravlja činjenicu da su neke države članice odlučile prijeći na programe financirane iz više fondova ili smanjiti broj operativnih programa na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

24.

ističe da neke države članice planiraju izmijeniti sadržaj svojih operativnih programa; pozdravlja činjenicu da su neke države članice odlučile prijeći na programe financirane iz više fondova ili smanjiti broj operativnih programa na regionalnoj razini;

| 25. | primjećuje da se opseg nadzora i koordinacije koji središnja vlast odobrava regionalnoj upravi znatno razlikuje s obzirom na organizacijsku strukturu u različitim državama članicama pri čemu su određene regije iznimno aktivne i imaju gotovo potpun nadzor nad većinom vidova financiranja u okviru kohezijske politike i te su zastupljene u sporazumima o partnerstvu; s tim u vezi ukazuje na Kodeks ponašanja kojim se priznaje ključna uloga lokalnih i regionalnih sudionika te organizacija civilnog društva te u kojem je načelo partnerstva jamstvo u pogledu kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

25.

primjećuje da se opseg nadzora i koordinacije koji središnja vlast odobrava regionalnoj upravi znatno razlikuje s obzirom na organizacijsku strukturu u različitim državama članicama pri čemu su određene regije iznimno aktivne i imaju gotovo potpun nadzor nad većinom vidova financiranja u okviru kohezijske politike i te su zastupljene u sporazumima o partnerstvu; s tim u vezi ukazuje na Kodeks ponašanja kojim se priznaje ključna uloga lokalnih i regionalnih sudionika te organizacija civilnog društva te u kojem je načelo partnerstva jamstvo u pogledu kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020.;

| 26. | naglašava činjenicu da bi se u potpunosti trebala uzeti u obzir lokalna i regionalna dimenzija; ističe važnu ulogu regija u odabiru područja konkurentnosti; |
| --- | --- |

26.

naglašava činjenicu da bi se u potpunosti trebala uzeti u obzir lokalna i regionalna dimenzija; ističe važnu ulogu regija u odabiru područja konkurentnosti;

| 27. | naglašava činjenicu da je jedan od načina na koji se osigurava funkcioniranje pristupa u vezi sa sporazumima o partnerstvu u državama članicama s decentraliziranom upravom, da se u sporazume o partnerstvu uključe zasebna poglavlja koja su sastavile regionalne uprave; naglašava kako se ovim pristupom osigurava da su uprave s prenesenim ovlastima za europske programe financiranja izravnije uključene u pripremu sporazuma o partnerstvu te imaju mogućnost razvijanja vlastitih programskih ideja i izvedbenih mehanizama; |
| --- | --- |

27.

naglašava činjenicu da je jedan od načina na koji se osigurava funkcioniranje pristupa u vezi sa sporazumima o partnerstvu u državama članicama s decentraliziranom upravom, da se u sporazume o partnerstvu uključe zasebna poglavlja koja su sastavile regionalne uprave; naglašava kako se ovim pristupom osigurava da su uprave s prenesenim ovlastima za europske programe financiranja izravnije uključene u pripremu sporazuma o partnerstvu te imaju mogućnost razvijanja vlastitih programskih ideja i izvedbenih mehanizama;

| 28. | priznaje, međutim, da bi to moglo utjecati na pripremljenost država članica u cjelini; |
| --- | --- |

28.

priznaje, međutim, da bi to moglo utjecati na pripremljenost država članica u cjelini;

| 29. | ističe da je potrebna učinkovita koordinacija na razini država članica kako bi se ispunili rokovi za pripremu operativnih planova koji bi odražavali potrebe lokalnog i regionalnog razvoja budući da bi za sadržaj operativnih planova i upravljanje njima, po potrebi, trebale biti odgovorne lokalne i regionalne uprave u skladu s unutarnjom organizacijom svake države članice ako se sporazumi o partnerstvu trebaju sklopiti pravodobno; |
| --- | --- |

29.

ističe da je potrebna učinkovita koordinacija na razini država članica kako bi se ispunili rokovi za pripremu operativnih planova koji bi odražavali potrebe lokalnog i regionalnog razvoja budući da bi za sadržaj operativnih planova i upravljanje njima, po potrebi, trebale biti odgovorne lokalne i regionalne uprave u skladu s unutarnjom organizacijom svake države članice ako se sporazumi o partnerstvu trebaju sklopiti pravodobno;

| 30. | priznaje, međutim, da bi smanjenje broja operativnih planova na regionalnoj razini donijelo znatne upravljačke i organizacijske promjene, a moglo bi na početku sa sobom donijeti i veći rizik od kašnjenja zbog promjena prouzrokovanih složenošću provedbe operativnih programa uz izradu programa na različitim nacionalnim i regionalnim razinama; |
| --- | --- |

30.

priznaje, međutim, da bi smanjenje broja operativnih planova na regionalnoj razini donijelo znatne upravljačke i organizacijske promjene, a moglo bi na početku sa sobom donijeti i veći rizik od kašnjenja zbog promjena prouzrokovanih složenošću provedbe operativnih programa uz izradu programa na različitim nacionalnim i regionalnim razinama;

| 31. | napominje da je Komisija svjesna znatnog interes za programe financirane iz više fondova, kako je predviđeno u Uredbi o zajedničkim odredbama, a mnoge države članice planiraju imati barem jedan ili više programa financiranih iz više fondova u programskom razdoblju 2014. – 2020.; naglašava, s tim u vezi, da se taj pristup treba primjenjivati što je moguće učinkovitije te ne mora voditi do zastoja ili kašnjenja; priznaje da su u Uredbi o zajedničkim odredbama priznata različita institucionalna uređenja u državama članicama te da su predviđene mjere kako bi se prilagodili posebni slučajevi; naglašava činjenicu da su regionalne i lokalne razine najbolje za utvrđivanje razvojnih potreba i provedbu programa bliskih građanima, organizacijama, poduzećima i vlastima na koje se programi odnose; |
| --- | --- |

31.

napominje da je Komisija svjesna znatnog interes za programe financirane iz više fondova, kako je predviđeno u Uredbi o zajedničkim odredbama, a mnoge države članice planiraju imati barem jedan ili više programa financiranih iz više fondova u programskom razdoblju 2014. – 2020.; naglašava, s tim u vezi, da se taj pristup treba primjenjivati što je moguće učinkovitije te ne mora voditi do zastoja ili kašnjenja; priznaje da su u Uredbi o zajedničkim odredbama priznata različita institucionalna uređenja u državama članicama te da su predviđene mjere kako bi se prilagodili posebni slučajevi; naglašava činjenicu da su regionalne i lokalne razine najbolje za utvrđivanje razvojnih potreba i provedbu programa bliskih građanima, organizacijama, poduzećima i vlastima na koje se programi odnose;

| 32. | priznaje da sposobnost pripreme sporazuma o partnerstvu i operativnih planova u naprednoj fazi ovisi o tome poduzima li država članica odgovarajuće preliminarne analize situacije u zemlji i budućih trendova; naglašava kako će to osigurati da EU fondovi učinkovitije doprinesu ostvarenju ciljeva utvrđenih za tu zemlju; |
| --- | --- |

32.

priznaje da sposobnost pripreme sporazuma o partnerstvu i operativnih planova u naprednoj fazi ovisi o tome poduzima li država članica odgovarajuće preliminarne analize situacije u zemlji i budućih trendova; naglašava kako će to osigurati da EU fondovi učinkovitije doprinesu ostvarenju ciljeva utvrđenih za tu zemlju;

| 33. | poziva Komisiju da pripremljenost država članica na sporazume o partnerstvu javno predstavi, npr. putem sažetka o svakoj državi članici koji sadrži informacije o državi i njezinoj pripremljenosti, predloženom sadržaju i savjetovanjima s relevantnim dionicima, kako bi druge države članice i vlasti mogli učiti iz dobrih praksi i pristupa; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da pripremljenost država članica na sporazume o partnerstvu javno predstavi, npr. putem sažetka o svakoj državi članici koji sadrži informacije o državi i njezinoj pripremljenosti, predloženom sadržaju i savjetovanjima s relevantnim dionicima, kako bi druge države članice i vlasti mogli učiti iz dobrih praksi i pristupa;

Lekcije iz razdoblja 2007. – 2013.

| 34. | naglašava činjenicu da će mnogim državama članicama prijenos metoda i mehanizama iz programskog razdoblja 2007. – 2013. na razdoblje nakon 2013. biti važno pitanje; naglašava da je izazov također osigurati nastavak učinkovitosti tekućih projekata dok se novi projekti razvijaju; |
| --- | --- |

34.

naglašava činjenicu da će mnogim državama članicama prijenos metoda i mehanizama iz programskog razdoblja 2007. – 2013. na razdoblje nakon 2013. biti važno pitanje; naglašava da je izazov također osigurati nastavak učinkovitosti tekućih projekata dok se novi projekti razvijaju;

| 35. | priznaje da su u mnogim državama članicama na početku programskog razdoblja 2007. – 2013. pripreme trajale duže od očekivanog; naglašava da je to nešto što su mnoge uprave ispravile tako što su osigurale da se novi sporazumi o partnerstvu i operativni programi pripreme pravodobnije; |
| --- | --- |

35.

priznaje da su u mnogim državama članicama na početku programskog razdoblja 2007. – 2013. pripreme trajale duže od očekivanog; naglašava da je to nešto što su mnoge uprave ispravile tako što su osigurale da se novi sporazumi o partnerstvu i operativni programi pripreme pravodobnije;

| 36. | smatra da primjeri koje su države članice osigurale jasno pokazuju da je potrebno poboljšati koordinaciju između različitih mjera, operativnih programa i fondova te da je potrebno poboljšati uključenost lokalnih vlasti, regionalnih organizacija te socijalnih i gospodarskih partnera; |
| --- | --- |

36.

smatra da primjeri koje su države članice osigurale jasno pokazuju da je potrebno poboljšati koordinaciju između različitih mjera, operativnih programa i fondova te da je potrebno poboljšati uključenost lokalnih vlasti, regionalnih organizacija te socijalnih i gospodarskih partnera;

| 37. | priznaje da su zajednički problemi utvrđeni u prethodnom programskom razdoblju, uključivali preširoko definirane prioritete; stoga poziva na usmjereniji i više strateški pristup prioritetima u budućnosti, s manje prioriteta usmjerenih na posebne ciljeve; |
| --- | --- |

37.

priznaje da su zajednički problemi utvrđeni u prethodnom programskom razdoblju, uključivali preširoko definirane prioritete; stoga poziva na usmjereniji i više strateški pristup prioritetima u budućnosti, s manje prioriteta usmjerenih na posebne ciljeve;

| 38. | pozdravlja činjenicu da, na temelju uspješnog iskustva iz prethodnog kruga financiranja, države članice nastoje poboljšati iskorištavanje sredstava iz privatnog sektora kako bi omogućile pristup alternativnim izvorima financiranja kao dopune tradicionalnim metodama financiranja; ističe da u vrijeme ozbiljnih fiskalnih ograničenja i smanjene mogućnosti pozajmljivanja od strane privatnog sektora povećana uporaba financijskih instrumenata može potaknuti javno-privatna partnerstva, ostvariti multiplikacijski učinak s proračunom EU-a, otvoriti alternativne izvore financiranja te zajamčiti važan tok financiranja za strateška regionalna ulaganja; naglašava, stoga, važnost utvrđivanja jasnih pravila za uporabu inovativnih financijskih instrumenata, kao što su zajmovi, jamstva i kapitalna ulaganja kao dopune bespovratnim sredstvima, za poticanje suradnje između poduzeća, organizacija iz javnog sektora i obrazovnih ustanova; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja činjenicu da, na temelju uspješnog iskustva iz prethodnog kruga financiranja, države članice nastoje poboljšati iskorištavanje sredstava iz privatnog sektora kako bi omogućile pristup alternativnim izvorima financiranja kao dopune tradicionalnim metodama financiranja; ističe da u vrijeme ozbiljnih fiskalnih ograničenja i smanjene mogućnosti pozajmljivanja od strane privatnog sektora povećana uporaba financijskih instrumenata može potaknuti javno-privatna partnerstva, ostvariti multiplikacijski učinak s proračunom EU-a, otvoriti alternativne izvore financiranja te zajamčiti važan tok financiranja za strateška regionalna ulaganja; naglašava, stoga, važnost utvrđivanja jasnih pravila za uporabu inovativnih financijskih instrumenata, kao što su zajmovi, jamstva i kapitalna ulaganja kao dopune bespovratnim sredstvima, za poticanje suradnje između poduzeća, organizacija iz javnog sektora i obrazovnih ustanova;

Učinkovitost fondova

| 39. | naglašava da je na temelju iskustva iz prijašnjih programa financiranja jasno da je za fondove od ključne važnosti osiguravanje pozitivnog dugoročnog učinka; nadalje, ustraje pri važnosti programa i objektivnosti uporabe; |
| --- | --- |

39.

naglašava da je na temelju iskustva iz prijašnjih programa financiranja jasno da je za fondove od ključne važnosti osiguravanje pozitivnog dugoročnog učinka; nadalje, ustraje pri važnosti programa i objektivnosti uporabe;

| 40. | naglašava činjenicu da su mnoge države članice spomenule usredotočenost na pristup usmjeren na rezultate kao cilj pri pripremi idućeg kruga financiranja; pozdravlja primjere koje su neke države članice dale o načinima poduzimanja učinkovitijeg pristupa definiranju očekivanih rezultata unaprijed kako bi se omogućilo da financiranje bude usmjereno na prijedloge za postizanje ovih ciljeva; |
| --- | --- |

40.

naglašava činjenicu da su mnoge države članice spomenule usredotočenost na pristup usmjeren na rezultate kao cilj pri pripremi idućeg kruga financiranja; pozdravlja primjere koje su neke države članice dale o načinima poduzimanja učinkovitijeg pristupa definiranju očekivanih rezultata unaprijed kako bi se omogućilo da financiranje bude usmjereno na prijedloge za postizanje ovih ciljeva;

| 41. | naglašava kako mnoge države članice navode da je od ključne važnosti koordinacija među područjima politike te priznavanje nacionalnih i regionalnih gospodarskih, socijalnih i ekoloških prioriteta; smatra da bi se, gdje je to moguće, nacionalnim operativnim programima trebali uzeti u obzir ciljevi razvoja na lokalnoj i regionalnoj razini; naglašava da bi trebalo poticati stvaranje sinergija između različitih izvora dostupnih financiranja iz fondova EU-a i proračuna država članica te regionalnih i lokalnih vlasti kako bi se poboljšala učinkovitost ulaganja javnog sektora u EU-u; |
| --- | --- |

41.

naglašava kako mnoge države članice navode da je od ključne važnosti koordinacija među područjima politike te priznavanje nacionalnih i regionalnih gospodarskih, socijalnih i ekoloških prioriteta; smatra da bi se, gdje je to moguće, nacionalnim operativnim programima trebali uzeti u obzir ciljevi razvoja na lokalnoj i regionalnoj razini; naglašava da bi trebalo poticati stvaranje sinergija između različitih izvora dostupnih financiranja iz fondova EU-a i proračuna država članica te regionalnih i lokalnih vlasti kako bi se poboljšala učinkovitost ulaganja javnog sektora u EU-u;

Sinergije s drugim politikama i instrumentima

| 42. | smatra bitnim da države članice prepoznaju potencijal za usklađivanje između svih fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

42.

smatra bitnim da države članice prepoznaju potencijal za usklađivanje između svih fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama;

| 43. | ohrabren je činjenicom da određene države članice razmišljaju o razvoju uporabe novih instrumenata kao što su lokalni razvoj kojim upravlja zajednica, integrirana teritorijalna ulaganja i zajednički akcijski planovi; no razumije da su odazivi na nove instrumente različiti i da analize aktualnih planova država članica pokazuju da se lokalni razvoj kojim upravlja zajednica koristi više od integriranih teritorijalnih ulaganja, posebno u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u usporedbi s Europskim fondom za regionalni razvoj zbog toga što lokalni razvoj kojim upravlja zajednica postoji duže u programu Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i zbog činjenice da su integrirana teritorijalna ulaganja nov instrument kojem će trebati vremena za pravilnu primjenu; priznaje da tek treba vidjeti kako će se početne pripreme pretvoriti u punu provedbu tih instrumenata; |
| --- | --- |

43.

ohrabren je činjenicom da određene države članice razmišljaju o razvoju uporabe novih instrumenata kao što su lokalni razvoj kojim upravlja zajednica, integrirana teritorijalna ulaganja i zajednički akcijski planovi; no razumije da su odazivi na nove instrumente različiti i da analize aktualnih planova država članica pokazuju da se lokalni razvoj kojim upravlja zajednica koristi više od integriranih teritorijalnih ulaganja, posebno u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u usporedbi s Europskim fondom za regionalni razvoj zbog toga što lokalni razvoj kojim upravlja zajednica postoji duže u programu Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i zbog činjenice da su integrirana teritorijalna ulaganja nov instrument kojem će trebati vremena za pravilnu primjenu; priznaje da tek treba vidjeti kako će se početne pripreme pretvoriti u punu provedbu tih instrumenata;

| 44. | smatra da je lokalni razvoj kojim upravlja zajednica sjajan način poticanja sudjelovanja različitih sudionika iz zajednice po načelu odozdo prema gore, na temelju uspjeha programa LEADER u ruralnom razvoju u prošlosti; poziva države članice i regije da iskoriste prilike koje nudi lokalni razvoj kojim upravlja zajednica; |
| --- | --- |

44.

smatra da je lokalni razvoj kojim upravlja zajednica sjajan način poticanja sudjelovanja različitih sudionika iz zajednice po načelu odozdo prema gore, na temelju uspjeha programa LEADER u ruralnom razvoju u prošlosti; poziva države članice i regije da iskoriste prilike koje nudi lokalni razvoj kojim upravlja zajednica;

| 45. | prepoznaje zajedničke akcijske planove kao pozitivan korak prema upravljanju koje se temelji na rezultatima, u skladu s jednim od glavnih ciljeva kohezijske politike nakon 2013.; |
| --- | --- |

45.

prepoznaje zajedničke akcijske planove kao pozitivan korak prema upravljanju koje se temelji na rezultatima, u skladu s jednim od glavnih ciljeva kohezijske politike nakon 2013.;

Pojednostavljenje

| 46. | naglašava važnost provođenja jednostavnijih pripremnih i provedbenih metoda za projekte i ohrabren je pokazateljima da to države članice postižu; |
| --- | --- |

46.

naglašava važnost provođenja jednostavnijih pripremnih i provedbenih metoda za projekte i ohrabren je pokazateljima da to države članice postižu;

| 47. | pozdravlja naglasak na pojednostavljenju u sklopu Uredbe o zajedničkim odredbama; napominje, međutim, da bi se u stvarnosti pojednostavljenje teško moglo ostvariti zbog postojećih razlika između fondova nastalih zbog uredbi za pojedine fondove; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja naglasak na pojednostavljenju u sklopu Uredbe o zajedničkim odredbama; napominje, međutim, da bi se u stvarnosti pojednostavljenje teško moglo ostvariti zbog postojećih razlika između fondova nastalih zbog uredbi za pojedine fondove;

| 48. | pozdravlja pozitivne korake prema jednostavnijem i transparentnijem upravljanju sredstvima europskih strukturnih i investicijskih fondova; naglašava da su mnoge države članice utvrdile pojednostavljen postupak podnošenja zahtjeva za korisnike, s jasnim i dostupnim informacijama o postupku i mogućnostima financiranja, kao važan vid priprema za programsko razdoblje 2014. – 2020.; pozdravlja to kao način osiguravanja da priprema i provedba projekata proteknu neometano s manje birokracije za podnositelje zahtjeva; poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da razmjene najbolju praksu za pojednostavljenje postupka te, tako da priznaju kako su potrebna stroga pravila o nadzoru i reviziji, da osiguraju da su ona proporcionalna kako se ne bi dodalo nepotrebno opterećenje; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja pozitivne korake prema jednostavnijem i transparentnijem upravljanju sredstvima europskih strukturnih i investicijskih fondova; naglašava da su mnoge države članice utvrdile pojednostavljen postupak podnošenja zahtjeva za korisnike, s jasnim i dostupnim informacijama o postupku i mogućnostima financiranja, kao važan vid priprema za programsko razdoblje 2014. – 2020.; pozdravlja to kao način osiguravanja da priprema i provedba projekata proteknu neometano s manje birokracije za podnositelje zahtjeva; poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da razmjene najbolju praksu za pojednostavljenje postupka te, tako da priznaju kako su potrebna stroga pravila o nadzoru i reviziji, da osiguraju da su ona proporcionalna kako se ne bi dodalo nepotrebno opterećenje;

| 49. | priznaje da e-kohezija može biti od ključne važnosti za uklanjanje zastoja i osiguravanje pojednostavljenja te pozdravlja upućivanja nekih država članica na njezinu uporabu; vjeruje da bi to također moglo značajno doprinijeti pripremama za buduće programe financiranja; |
| --- | --- |

49.

priznaje da e-kohezija može biti od ključne važnosti za uklanjanje zastoja i osiguravanje pojednostavljenja te pozdravlja upućivanja nekih država članica na njezinu uporabu; vjeruje da bi to također moglo značajno doprinijeti pripremama za buduće programe financiranja;

Partnerstvo

| 50. | naglašava da postupak odlučivanja i oblikovanje sporazuma o partnerstvu mora uključivati suradnju na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pri planiranju, razvoju i provedbi programa financiranja kohezijske politike EU-a; smatra da je načelo višerazinskog upravljanja ključno za učinkovito upravljanje novom kohezijskom politikom; s tim u vezi naglašava da je u pregovore, provedbu i ocjenu programa potrebno u potpunosti uključiti regionalne i lokalne vlasti te dionike; naglašava da je važno tim vlastima osigurati odgovarajući pritok informacija, mjere za izgradnju kapaciteta i tehničku podršku radi olakšavanja i optimiranja njihova doprinosa u svim fazama ovog postupka; |
| --- | --- |

50.

naglašava da postupak odlučivanja i oblikovanje sporazuma o partnerstvu mora uključivati suradnju na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pri planiranju, razvoju i provedbi programa financiranja kohezijske politike EU-a; smatra da je načelo višerazinskog upravljanja ključno za učinkovito upravljanje novom kohezijskom politikom; s tim u vezi naglašava da je u pregovore, provedbu i ocjenu programa potrebno u potpunosti uključiti regionalne i lokalne vlasti te dionike; naglašava da je važno tim vlastima osigurati odgovarajući pritok informacija, mjere za izgradnju kapaciteta i tehničku podršku radi olakšavanja i optimiranja njihova doprinosa u svim fazama ovog postupka;

| 51. | pozdravlja povećanu uključenost svih relevantnih dionika, lokalnih i regionalnih predstavnika, nevladinih organizacija, gospodarskih i socijalnih partnera, privatnih poduzeća i sveučilišta, kako pokazuju primjeri koje su dale države članice; vjeruje da je važan razvoj suradnje s drugim organizacijama i dionicima koji predstavljaju različita gospodarska, socijalna i ekološka gledišta; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja povećanu uključenost svih relevantnih dionika, lokalnih i regionalnih predstavnika, nevladinih organizacija, gospodarskih i socijalnih partnera, privatnih poduzeća i sveučilišta, kako pokazuju primjeri koje su dale države članice; vjeruje da je važan razvoj suradnje s drugim organizacijama i dionicima koji predstavljaju različita gospodarska, socijalna i ekološka gledišta;

| 52. | naglašava da osiguravanje uspješnog partnerstva može uključivati i pristup odozdo prema gore i pristup odozgo prema dolje; ističe da je pristup odozdo prema gore, koji uključuje opsežne rasprave s predstavnicima iz javnih, privatnih i trećih sektora, kao primjer navela država članica koja dobro napreduje u svojim pripremama; |
| --- | --- |

52.

naglašava da osiguravanje uspješnog partnerstva može uključivati i pristup odozdo prema gore i pristup odozgo prema dolje; ističe da je pristup odozdo prema gore, koji uključuje opsežne rasprave s predstavnicima iz javnih, privatnih i trećih sektora, kao primjer navela država članica koja dobro napreduje u svojim pripremama;

| 53. | naglašava činjenicu da pristup odozdo prema gore i pristup odozgo prema dolje osiguravaju uključenost nacionalnih strategija za rješavanje socijalnih, gospodarskih i okolišnih situacija uz opširnu uključenost na regionalnoj i lokalnoj razini; pozdravlja ovaj učinkovit način na koji se jamči da su strateški zahtjevi ispunjeni te da su istodobno u pripreme što je više moguće uključeni relevantni dionici; |
| --- | --- |

53.

naglašava činjenicu da pristup odozdo prema gore i pristup odozgo prema dolje osiguravaju uključenost nacionalnih strategija za rješavanje socijalnih, gospodarskih i okolišnih situacija uz opširnu uključenost na regionalnoj i lokalnoj razini; pozdravlja ovaj učinkovit način na koji se jamči da su strateški zahtjevi ispunjeni te da su istodobno u pripreme što je više moguće uključeni relevantni dionici;

Zaključci

| 54. | pozdravlja postizanje sporazuma o pravnom okviru za kohezijsku politiku uz zaključivanje pregovora o Uredbi o zajedničkim odredbama i VFO-u; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja postizanje sporazuma o pravnom okviru za kohezijsku politiku uz zaključivanje pregovora o Uredbi o zajedničkim odredbama i VFO-u;

| 55. | priznaje važnost višeslojnog upravljanja u pripremnim fazama te ističe da su se neke od najnaprednijih priprema temeljile na značajnom dijalogu s dionicima na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

55.

priznaje važnost višeslojnog upravljanja u pripremnim fazama te ističe da su se neke od najnaprednijih priprema temeljile na značajnom dijalogu s dionicima na regionalnoj i lokalnoj razini;

| 56. | naglašava poziv koji je Komisija uputila državama članicama i regijama da nastoje osigurati da pripremljeni sporazumi o partnerstvu i operativni programi budu najviše kvalitete; napominje da će to pomoći pri stvaranju kvalitetnih prijedloga projekata usmjerenih na posebne ciljeve kako bi financiranje iz fondova EU-a ostvarilo najveći učinak; |
| --- | --- |

56.

naglašava poziv koji je Komisija uputila državama članicama i regijama da nastoje osigurati da pripremljeni sporazumi o partnerstvu i operativni programi budu najviše kvalitete; napominje da će to pomoći pri stvaranju kvalitetnih prijedloga projekata usmjerenih na posebne ciljeve kako bi financiranje iz fondova EU-a ostvarilo najveći učinak;

| 57. | shvaća da aktivna i dobro upućena nacionalna i regionalna uprava koja surađuje s Komisijom može imati pozitivan učinak na napredak pri pripremama; stoga strogo preporučuje da Komisija te nacionalne i regionalne vlasti imaju stalno pritok informacija, kao što su detalji o predstojećim provedbenim aktima; |
| --- | --- |

57.

shvaća da aktivna i dobro upućena nacionalna i regionalna uprava koja surađuje s Komisijom može imati pozitivan učinak na napredak pri pripremama; stoga strogo preporučuje da Komisija te nacionalne i regionalne vlasti imaju stalno pritok informacija, kao što su detalji o predstojećim provedbenim aktima;

| 58. | preporučuje da bi države članice u kojima dolazi do ozbiljnih kašnjenja trebale strogo slijediti preporuke Komisije; naglašava činjenicu da bi Komisija trebala povećati potporu kako bi osigurala da se ti sporazumi o partnerstvu i operativni programi država članica dogovore čim prije; napominje, stoga, da bi pregled napretka država članica tijekom pripremnih faza pomogao smanjenju kašnjenja; primjećuje također da bi tijekom provedbene faze Komisija mogla priskočiti u pomoć onim državama članicama koje zaostaju; |
| --- | --- |

58.

preporučuje da bi države članice u kojima dolazi do ozbiljnih kašnjenja trebale strogo slijediti preporuke Komisije; naglašava činjenicu da bi Komisija trebala povećati potporu kako bi osigurala da se ti sporazumi o partnerstvu i operativni programi država članica dogovore čim prije; napominje, stoga, da bi pregled napretka država članica tijekom pripremnih faza pomogao smanjenju kašnjenja; primjećuje također da bi tijekom provedbene faze Komisija mogla priskočiti u pomoć onim državama članicama koje zaostaju;

o

o o

| 59. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
| --- | --- |

59.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama.

---

(1)  SL L 210, 31.7.2006., str. 25.

(2)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 21.

(3)  SL C 371 E, 20.12.2011., str. 39.

(4)  SL C 390 E, 18.12.2012., str. 27.

(5)  SL C 371 E, 20.12.2011., str. 41.

(6)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 23.

(7)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 22.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/64 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/64

---

P7_TA(2014)0016

Plastični otpad u okolišu

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu (2013/2113(INI))

(2016/C 482/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (Okvirna direktiva o otpadu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (Okvirna direktiva o otpadu),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/59/EZ od 16. rujna 1996. o odlaganju polikloriranih bifenila i polikloriranih terfenila (PCB/PCT), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/59/EZ od 16. rujna 1996. o odlaganju polikloriranih bifenila i polikloriranih terfenila (PCB/PCT),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/278/EEZ od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 86/278/EEZ od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (Direktiva o ambalaži), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (Direktiva o ambalaži),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (RoHS) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (RoHS)

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/76/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. prosinca 2000. o spaljivanju otpada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/76/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. prosinca 2000. o spaljivanju otpada,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (OEEO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (OEEO),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2011. o učinkovitoj strategiji Europe u pogledu sirovina (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2011. o učinkovitoj strategiji Europe u pogledu sirovina (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. veljače 2012. naslovljenu „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. veljače 2012. naslovljenu „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” (COM(2012)0060),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2011. naslovljenu „Resursno učinkovita Europa – vodeća inicijativa u okviru strategije Europa 2020.” (COM(2011)0021) i rezoluciju Europskog parlamenta od 24. svibnja 2012. o resursno učinkovitoj Europi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2011. naslovljenu „Resursno učinkovita Europa – vodeća inicijativa u okviru strategije Europa 2020.” (COM(2011)0021) i rezoluciju Europskog parlamenta od 24. svibnja 2012. o resursno učinkovitoj Europi (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a za biološku raznolikost do 2020.”(COM(2011)0244) i rezoluciju Europskog parlamenta od 20. travnja 2012. naslovljenu „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a za biološku raznolikost do 2020.” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a za biološku raznolikost do 2020.”(COM(2011)0244) i rezoluciju Europskog parlamenta od 20. travnja 2012. naslovljenu „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a za biološku raznolikost do 2020.” (3),

| — | uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu (COM(2013)0123), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije o europskoj strategiji za plastični otpad u okolišu (COM(2013)0123),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o općem akcijskom programu Unije za okoliš do 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o općem akcijskom programu Unije za okoliš do 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0453/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A7-0453/2013),

| A. | budući da se plastični otpad ne navodi konkretno u zakonodavstvu EU-a i da ga se smatra dijelom općeg toka otpada usprkos njegovim posebnostima; budući da se ova vrsta otpada ne bi više smjela smatrati samo otpadom već bi se trebala smatrati resursom; |
| --- | --- |

A.

budući da se plastični otpad ne navodi konkretno u zakonodavstvu EU-a i da ga se smatra dijelom općeg toka otpada usprkos njegovim posebnostima; budući da se ova vrsta otpada ne bi više smjela smatrati samo otpadom već bi se trebala smatrati resursom;

| B. | budući da plastični materijali postaju raznovrsniji te se povećava njihova uporaba, što dovodi do većih količina otpada i povećane kombinacije s drugim materijalima i spojevima; budući da se plastika prikuplja u velikim količinama (procjenjuje se da ukupno 80 milijuna tona pluta Atlantskim i Tihim oceanom) te se zadržava u okolišu stotinama godina, ubijajući život u moru, izazivajući toksične reakcije i ispuštajući endokrine disruptore, tvari koje su kancerogene, mutagene ili toksične za reprodukciju, nanočestice i tvrdokorne organske zagađivače u ekosustave te tako u prehrambeni lanac; budući da je samo 2010. na tržište EU-a stavljeno 95,5 milijardi plastičnih vrećica, od kojih je većina bila namijenjena jednokratnoj uporabi, dok je njihova uporaba ograničena ili zabranjena u mnogim zemljama; |
| --- | --- |

B.

budući da plastični materijali postaju raznovrsniji te se povećava njihova uporaba, što dovodi do većih količina otpada i povećane kombinacije s drugim materijalima i spojevima; budući da se plastika prikuplja u velikim količinama (procjenjuje se da ukupno 80 milijuna tona pluta Atlantskim i Tihim oceanom) te se zadržava u okolišu stotinama godina, ubijajući život u moru, izazivajući toksične reakcije i ispuštajući endokrine disruptore, tvari koje su kancerogene, mutagene ili toksične za reprodukciju, nanočestice i tvrdokorne organske zagađivače u ekosustave te tako u prehrambeni lanac; budući da je samo 2010. na tržište EU-a stavljeno 95,5 milijardi plastičnih vrećica, od kojih je većina bila namijenjena jednokratnoj uporabi, dok je njihova uporaba ograničena ili zabranjena u mnogim zemljama;

| C. | budući da su slaba primjena i provedba zakonodavstva EU-a o otpadu od strane država članica, nedostatak odgovarajućih ciljeva i mehanizama cijena, nedovoljna unutarnja potražnja za recikliranim materijalima, ilegalno odlaganja, ilegalni izvoz i nepropisno pohranjivanje te obrada i prijevoz plastičnog otpada nanijeli znatnu globalnu štetu ljudskom zdravlju i okolišu, uključujući život u moru, te doveli do povećanog izvoza otpada što je dovelo do gubitka materijala i pada zaposlenosti u EU-u; |
| --- | --- |

C.

budući da su slaba primjena i provedba zakonodavstva EU-a o otpadu od strane država članica, nedostatak odgovarajućih ciljeva i mehanizama cijena, nedovoljna unutarnja potražnja za recikliranim materijalima, ilegalno odlaganja, ilegalni izvoz i nepropisno pohranjivanje te obrada i prijevoz plastičnog otpada nanijeli znatnu globalnu štetu ljudskom zdravlju i okolišu, uključujući život u moru, te doveli do povećanog izvoza otpada što je dovelo do gubitka materijala i pada zaposlenosti u EU-u;

| D. | budući da zabrana odlaganja plastičnog otpada sama po sebi neće dovesti do povrata sirovina ako se količine koje su u pitanju umjesto toga šalju u spalionice; |
| --- | --- |

D.

budući da zabrana odlaganja plastičnog otpada sama po sebi neće dovesti do povrata sirovina ako se količine koje su u pitanju umjesto toga šalju u spalionice;

| E. | budući da bi se, kad je riječ o plastičnom otpadu, trebalo inzistirati na prevenciji i smanjenju količina poticanjem proizvođača da prilikom dizajniranja svojih proizvoda biraju zamjenske i trajnije materijale; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se, kad je riječ o plastičnom otpadu, trebalo inzistirati na prevenciji i smanjenju količina poticanjem proizvođača da prilikom dizajniranja svojih proizvoda biraju zamjenske i trajnije materijale;

| F. | budući da su inovacije i dizajn plastičnih proizvoda ključni za konkurentnost Europe, jer pomažu da se industrija prilagodi pritiscima visokih cijena resursa i oskudice sirovina i razvijaju ključne tehnologije razvoja za održivo društvo; |
| --- | --- |

F.

budući da su inovacije i dizajn plastičnih proizvoda ključni za konkurentnost Europe, jer pomažu da se industrija prilagodi pritiscima visokih cijena resursa i oskudice sirovina i razvijaju ključne tehnologije razvoja za održivo društvo;

| G. | budući da bi EU mogao imati koristi u smislu otvaranja radnih mjesta i rasta od nastojanja da se putem više recikliranja prijeđe na uravnoteženo, resursno učinkovito, netoksično, kružno gospodarstvo „od kolijevke do kolijevke” utemeljeno na ideji da je bezopasan otpad izvor sirovina; budući da je gospodarski potencijal za recikliranje plastičnog otpada trenutačno znatno viši od 33 % ostvarenog u pogledu plastičnog ambalažnog otpada i od 25 % ostvarenog u pogledu trenutačne ukupne količine plastičnog otpada te da veća stopa recikliranih materijala nudi rješenje za nestašicu sirovina; |
| --- | --- |

G.

budući da bi EU mogao imati koristi u smislu otvaranja radnih mjesta i rasta od nastojanja da se putem više recikliranja prijeđe na uravnoteženo, resursno učinkovito, netoksično, kružno gospodarstvo „od kolijevke do kolijevke” utemeljeno na ideji da je bezopasan otpad izvor sirovina; budući da je gospodarski potencijal za recikliranje plastičnog otpada trenutačno znatno viši od 33 % ostvarenog u pogledu plastičnog ambalažnog otpada i od 25 % ostvarenog u pogledu trenutačne ukupne količine plastičnog otpada te da veća stopa recikliranih materijala nudi rješenje za nestašicu sirovina;

| H. | budući da industrija plastike u EU-u zapošljava oko 1,6 milijuna ljudi; |
| --- | --- |

H.

budući da industrija plastike u EU-u zapošljava oko 1,6 milijuna ljudi;

| I. | budući da strategija Europa 2020. poziva na pametan, održiv i uključiv razvoj; |
| --- | --- |

I.

budući da strategija Europa 2020. poziva na pametan, održiv i uključiv razvoj;

| 1. | pozdravlja zelenu knjigu Komisije i prepoznaje potrebu za dodatnim mjerama o plastičnom otpadu u zakonodavstvu EU-a te ujednačeniju, dosljedniju i rigorozniju primjenu i provedbu postojećeg zakonodavstva o otpadu, osobito po pitanju hijerarhije gospodarenja otpadom: sprečavanja, ponovne uporabe, recikliranja i oporabe, a posebno u onim državama članicama koje još nisu postigle postojeće ciljeve; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zelenu knjigu Komisije i prepoznaje potrebu za dodatnim mjerama o plastičnom otpadu u zakonodavstvu EU-a te ujednačeniju, dosljedniju i rigorozniju primjenu i provedbu postojećeg zakonodavstva o otpadu, osobito po pitanju hijerarhije gospodarenja otpadom: sprečavanja, ponovne uporabe, recikliranja i oporabe, a posebno u onim državama članicama koje još nisu postigle postojeće ciljeve;

| 2. | smatra da strateško planiranje može poslužiti kao polazište za učinkovito upravljanje otpadom; |
| --- | --- |

2.

smatra da strateško planiranje može poslužiti kao polazište za učinkovito upravljanje otpadom;

| 3. | ističe da je, radi boljeg usklađivanja pristupa EU-a tokovima otpada i kružnog gospodarstva u okviru provjere prikladnosti zakonodavstva koja je u tijeku i s obzirom na to da oko 40 % plastičnog otpada dolazi od ambalaže i proizvoda za jednokratnu uporabu, dok je Direktiva o ambalaži jedina koja za cilj ima prikupljanje plastičnog otpada, nužno hitno revidirati tu direktivu te predložiti norme u vezi s plastičnim otpadom koje nadilaze pravila i standarde za proizvode; smatra da, kako bi se to postiglo, i u okviru razrade budućih prijedloga, Komisija mora imati na umu činjenicu da plastični otpad nije homogen već da se ti tokovi otpada sastoje od više materijala, aditiva ili plastičnih sastojaka različitih vrsta koji zahtijevaju različite načine prerade; no napominje da iako plastična ambalaža pridonosi očuvanju kvalitete i produljivanju roka trajanja proizvoda ona nije u svakom slučaju nužno sredstvo za postizanje trajnosti; |
| --- | --- |

3.

ističe da je, radi boljeg usklađivanja pristupa EU-a tokovima otpada i kružnog gospodarstva u okviru provjere prikladnosti zakonodavstva koja je u tijeku i s obzirom na to da oko 40 % plastičnog otpada dolazi od ambalaže i proizvoda za jednokratnu uporabu, dok je Direktiva o ambalaži jedina koja za cilj ima prikupljanje plastičnog otpada, nužno hitno revidirati tu direktivu te predložiti norme u vezi s plastičnim otpadom koje nadilaze pravila i standarde za proizvode; smatra da, kako bi se to postiglo, i u okviru razrade budućih prijedloga, Komisija mora imati na umu činjenicu da plastični otpad nije homogen već da se ti tokovi otpada sastoje od više materijala, aditiva ili plastičnih sastojaka različitih vrsta koji zahtijevaju različite načine prerade; no napominje da iako plastična ambalaža pridonosi očuvanju kvalitete i produljivanju roka trajanja proizvoda ona nije u svakom slučaju nužno sredstvo za postizanje trajnosti;

| 4. | naglašava da zakonodavstvo EU-a o plastičnom otpadu prvo treba ciljati na njegovo smanjenje te se stoga treba revidirati kako bi uključilo:






  — | posebne obvezujuće ciljeve za prikupljanje i razvrstavanje (koji mogu postići ambicioznu razinu od 80 %) i recikliranje raznih tokova plastičnog otpada (na primjer, OEEO, otpadna vozila, ambalažu, poljoprivredni otpad, otpad prilikom izgradnje, itd.) te obvezne kriterije za određivanje može li se nešto reciklirati (pojasniti razliku između mehaničkog/organskog recikliranja i oporabe/spaljivanja); cilj treba biti progresivan i ambiciozan cilj za recikliranu plastiku koja ne sadrži opasne aditive koji više neće biti dopušteni za uporabu u novim proizvodima do 2020.; nekim će državama članicama trebati prijelazno razdoblje da bi ostvarile ciljeve određene na europskoj razini; |
| --- | --- | --- |

4.

naglašava da zakonodavstvo EU-a o plastičnom otpadu prvo treba ciljati na njegovo smanjenje te se stoga treba revidirati kako bi uključilo:

—

posebne obvezujuće ciljeve za prikupljanje i razvrstavanje (koji mogu postići ambicioznu razinu od 80 %) i recikliranje raznih tokova plastičnog otpada (na primjer, OEEO, otpadna vozila, ambalažu, poljoprivredni otpad, otpad prilikom izgradnje, itd.) te obvezne kriterije za određivanje može li se nešto reciklirati (pojasniti razliku između mehaničkog/organskog recikliranja i oporabe/spaljivanja); cilj treba biti progresivan i ambiciozan cilj za recikliranu plastiku koja ne sadrži opasne aditive koji više neće biti dopušteni za uporabu u novim proizvodima do 2020.; nekim će državama članicama trebati prijelazno razdoblje da bi ostvarile ciljeve određene na europskoj razini;

| — | usklađivanje kriterija za prikupljanje, razvrstavanje i opće upravljanje otpadom diljem EU-a, u pogledu stvaranja ravnopravnih uvjeta u skladu s hijerarhijom otpada, uključujući uklanjanje tehničkih, regulatornih, administrativnih i financijskih prepreka recikliranju; |
| --- | --- |

—

usklađivanje kriterija za prikupljanje, razvrstavanje i opće upravljanje otpadom diljem EU-a, u pogledu stvaranja ravnopravnih uvjeta u skladu s hijerarhijom otpada, uključujući uklanjanje tehničkih, regulatornih, administrativnih i financijskih prepreka recikliranju;

| — | posebno obilježavanje materijala kako bi potrošači imali informaciju o mogućnosti njihova mehaničkog ili organskog recikliranja i upute kako ojačati razvrstavanje i recikliranje; te |
| --- | --- |

—

posebno obilježavanje materijala kako bi potrošači imali informaciju o mogućnosti njihova mehaničkog ili organskog recikliranja i upute kako ojačati razvrstavanje i recikliranje; te

| — | kriterije za zamjenu plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu i proizvoda kratkog životnog vijeka materijalima koji se mogu ponovno upotrijebiti i trajnijim materijalima; |
| --- | --- |

—

kriterije za zamjenu plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu i proizvoda kratkog životnog vijeka materijalima koji se mogu ponovno upotrijebiti i trajnijim materijalima;

| 5. | slaže se s idejom da se s plastičnim otpadom treba postupati kao s vrijednim resursom promičući njegovo ponovno korištenje, recikliranje i oporabu te omogućavajući izradu odgovarajuće tržišne okoline; poziva Komisiju da donese prijedloge do 2014. za postupno ukidanje odlaganja otpada koji se može reciklirati i oporabiti na odlagalištima do 2020., no bez poticaja mogućnosti oporabe energije nad recikliranjem, pri čemu bi za sve načine trebalo koristiti ekološke kriterije učinkovitosti; smatra da je uz prethodno navedene ciljeve za recikliranje stoga nužno uvesti odgovarajuće mjere za odvraćanje od spaljivanja plastike koja se može reciklirati i kompostirati te plastike koja je biorazgradiva kako bi se optimizirao životni ciklus svake vrste plastike, a da se pritom slijedi hijerarhija gospodarenja otpadom; ističe da bi to osim toga obrnulo neodrživi trend koji je do sada davao prednost korištenju novih proizvoda pred skupljim recikliranim proizvodima; naglašava da bi se mogućnost recikliranja i popravljanja proizvoda trebala uzimati u obzir već u fazi dizajna; stoga poziva Komisiju da predloži mjere za dizajn koje poboljšavaju opći učinak proizvoda na okoliš, sprečavajući nastanak prekomjernih količina otpada i promičući tržište recikliranja; vjeruje da bi plastični proizvodi trebali biti dizajnirani tako da maksimalno povećaju trajnost, uzimajući u obzir cijeli životni ciklus proizvoda; ističe da Komisija mora do 2020. razmotriti, u okviru novog zakonodavstva o plastičnom otpadu, organiziranje većeg broja nadzora prilikom primanja otpada na odlagališta otpada kao i povećati kontrole u spalionicama; |
| --- | --- |

5.

slaže se s idejom da se s plastičnim otpadom treba postupati kao s vrijednim resursom promičući njegovo ponovno korištenje, recikliranje i oporabu te omogućavajući izradu odgovarajuće tržišne okoline; poziva Komisiju da donese prijedloge do 2014. za postupno ukidanje odlaganja otpada koji se može reciklirati i oporabiti na odlagalištima do 2020., no bez poticaja mogućnosti oporabe energije nad recikliranjem, pri čemu bi za sve načine trebalo koristiti ekološke kriterije učinkovitosti; smatra da je uz prethodno navedene ciljeve za recikliranje stoga nužno uvesti odgovarajuće mjere za odvraćanje od spaljivanja plastike koja se može reciklirati i kompostirati te plastike koja je biorazgradiva kako bi se optimizirao životni ciklus svake vrste plastike, a da se pritom slijedi hijerarhija gospodarenja otpadom; ističe da bi to osim toga obrnulo neodrživi trend koji je do sada davao prednost korištenju novih proizvoda pred skupljim recikliranim proizvodima; naglašava da bi se mogućnost recikliranja i popravljanja proizvoda trebala uzimati u obzir već u fazi dizajna; stoga poziva Komisiju da predloži mjere za dizajn koje poboljšavaju opći učinak proizvoda na okoliš, sprečavajući nastanak prekomjernih količina otpada i promičući tržište recikliranja; vjeruje da bi plastični proizvodi trebali biti dizajnirani tako da maksimalno povećaju trajnost, uzimajući u obzir cijeli životni ciklus proizvoda; ističe da Komisija mora do 2020. razmotriti, u okviru novog zakonodavstva o plastičnom otpadu, organiziranje većeg broja nadzora prilikom primanja otpada na odlagališta otpada kao i povećati kontrole u spalionicama;

| 6. | traži da se energetskoj oporabi plastičnog otpada pribjegava tek nakon što se iscrpe sve druge mogućnosti i pod uvjetom da se koriste tehnologije s odgovarajućim pročišćivačima kako bi se izbjeglo nanošenje štete okolišu i zdravlju ljudi; |
| --- | --- |

6.

traži da se energetskoj oporabi plastičnog otpada pribjegava tek nakon što se iscrpe sve druge mogućnosti i pod uvjetom da se koriste tehnologije s odgovarajućim pročišćivačima kako bi se izbjeglo nanošenje štete okolišu i zdravlju ljudi;

| 7. | smatra da bi se najopasnije vrste plastike, za koje će se prema znanstvenim dokazima utvrditi da su to one koje najviše narušavaju ljudsko zdravlje i okoliš (poput mikro-biorazgradive i okso-biorazgradive plastike) i one koje sadrže teške metale i druge tvari koje otežavaju postupke recikliranja, trebale postupno ukloniti s tržišta ili potpuno zabraniti, i to što prije, do 2020. kako bi se razvilo tržište za reciklirane materijale i one za ponovnu uporabu te smatra da bi odmah trebalo provoditi odvojeno prikupljanje materijala; u tom okviru smatra da treba biti podržana zamjena opasnih plastičnih materijala i aditiva, uključujući proširenje popisa zabranjenih tvari u RoHS-u; također smatra da bi, kao što to većina europskih građana i potrošača zahtijeva (4), radikalno trebalo smanjiti uporabu plastičnih vrećica koji služe za jednokratnu uporabu i gdje je moguće postupno ih ukloniti te da je važno suočiti se s izazovom sprečavanja stvaranja otpada učinkovitijim rješavanjem prekomjerne potrošnje i neodgovornog odlaganja proizvoda za jednokratnu uporabu; |
| --- | --- |

7.

smatra da bi se najopasnije vrste plastike, za koje će se prema znanstvenim dokazima utvrditi da su to one koje najviše narušavaju ljudsko zdravlje i okoliš (poput mikro-biorazgradive i okso-biorazgradive plastike) i one koje sadrže teške metale i druge tvari koje otežavaju postupke recikliranja, trebale postupno ukloniti s tržišta ili potpuno zabraniti, i to što prije, do 2020. kako bi se razvilo tržište za reciklirane materijale i one za ponovnu uporabu te smatra da bi odmah trebalo provoditi odvojeno prikupljanje materijala; u tom okviru smatra da treba biti podržana zamjena opasnih plastičnih materijala i aditiva, uključujući proširenje popisa zabranjenih tvari u RoHS-u; također smatra da bi, kao što to većina europskih građana i potrošača zahtijeva (4), radikalno trebalo smanjiti uporabu plastičnih vrećica koji služe za jednokratnu uporabu i gdje je moguće postupno ih ukloniti te da je važno suočiti se s izazovom sprečavanja stvaranja otpada učinkovitijim rješavanjem prekomjerne potrošnje i neodgovornog odlaganja proizvoda za jednokratnu uporabu;

| 8. | podsjeća da u svijetu u kojem su prirodni resursi i obradiva zemlja sve rjeđi, održivost se postiže apsolutnim smanjenjem upotrebe resursa, a ne tek zamjenom jednih od njih drugima; naglašava da je potrebno donijeti odgovarajuće mjere za promicanje biorazgradivih vrsta plastike koje su nastale na biološkoj osnovi i mogu se kompostirati, pod uvjetom da njihova proizvodnja ne smije imati negativan utjecaj na poljoprivrednu proizvodnju za potrošnju ljudi ili životinja ili okoliš; također naglašava potrebu za nadogradnjom već postojećih europskih standarda (npr. CEN 13432) kako bi se napravila razlika između razgradivih vrsta plastike, biorazgradivih vrsta plastike i vrsta plastike koje se mogu kompostirati, zajedno s odredbom o jasnijim informacijama o njihovim svojstvima, mogućnosti recikliranja i mogućnosti ponovne uporabe za korisnike, one koji vrše recikliranje i upravitelje otpadom, |
| --- | --- |

8.

podsjeća da u svijetu u kojem su prirodni resursi i obradiva zemlja sve rjeđi, održivost se postiže apsolutnim smanjenjem upotrebe resursa, a ne tek zamjenom jednih od njih drugima; naglašava da je potrebno donijeti odgovarajuće mjere za promicanje biorazgradivih vrsta plastike koje su nastale na biološkoj osnovi i mogu se kompostirati, pod uvjetom da njihova proizvodnja ne smije imati negativan utjecaj na poljoprivrednu proizvodnju za potrošnju ljudi ili životinja ili okoliš; također naglašava potrebu za nadogradnjom već postojećih europskih standarda (npr. CEN 13432) kako bi se napravila razlika između razgradivih vrsta plastike, biorazgradivih vrsta plastike i vrsta plastike koje se mogu kompostirati, zajedno s odredbom o jasnijim informacijama o njihovim svojstvima, mogućnosti recikliranja i mogućnosti ponovne uporabe za korisnike, one koji vrše recikliranje i upravitelje otpadom,

| 9. | poziva na veća javna i privatna ulaganja u istraživanje i tehnologije s ciljem dobivanja održivijih vrsta plastike (npr. konzumacija manje količine sirovina dok se održava ista kvaliteta te mogućnost ponovne uporabe i recikliranja) i bolje integracije različitih vrsta u proizvodne procese i aktivnosti ponovne obrade, bez utjecaja na kvalitetu materijala; smatra da su nove tehnologije potrebne i za unaprjeđivanje procesa biorazgradnje plastike, načine razvrstavanja otpada, obradu i mehaničko recikliranje, oporabu plastike iz oceana, ekološki dizajn i pametnu ambalažu; smatra da bi u tu svrhu Horizont 2020. mogao pružiti mogućnosti za odgovor na tu važnu društvenu potrebu te da bi prednosti bile dalekosežne kako za okoliš tako i za građane, od stvaranja nove gospodarske aktivnosti (na primjer, za razvrstavanje s visokim standardom koje će se provesti uz pomoć ljudske radne snage) do smanjenja morskog otpada i rizika povezanih sa zdravljem; naglašava da se posebice mladim ljudima mogu pružiti prilike za integraciju na tržište rada u novim područjima djelatnosti; naglašava da bi potpuna provedba zakonodavstva EU-a o otpadu uštedjela 72 milijarde eura godišnje, povećala godišnji promet sektora gospodarenja otpadom i recikliranja u EU-u za 42 milijarde eura te stvorila više od 400 000 radnih mjesta do 2020.; naglašava da i drugi fondovi EU-a mogu dati važan doprinos izgradnji infrastrukture za prikupljanje i recikliranje, ukoliko se dosljedno usredotoče na hijerarhiju otpada Okvirne direktive o otpadu; |
| --- | --- |

9.

poziva na veća javna i privatna ulaganja u istraživanje i tehnologije s ciljem dobivanja održivijih vrsta plastike (npr. konzumacija manje količine sirovina dok se održava ista kvaliteta te mogućnost ponovne uporabe i recikliranja) i bolje integracije različitih vrsta u proizvodne procese i aktivnosti ponovne obrade, bez utjecaja na kvalitetu materijala; smatra da su nove tehnologije potrebne i za unaprjeđivanje procesa biorazgradnje plastike, načine razvrstavanja otpada, obradu i mehaničko recikliranje, oporabu plastike iz oceana, ekološki dizajn i pametnu ambalažu; smatra da bi u tu svrhu Horizont 2020. mogao pružiti mogućnosti za odgovor na tu važnu društvenu potrebu te da bi prednosti bile dalekosežne kako za okoliš tako i za građane, od stvaranja nove gospodarske aktivnosti (na primjer, za razvrstavanje s visokim standardom koje će se provesti uz pomoć ljudske radne snage) do smanjenja morskog otpada i rizika povezanih sa zdravljem; naglašava da se posebice mladim ljudima mogu pružiti prilike za integraciju na tržište rada u novim područjima djelatnosti; naglašava da bi potpuna provedba zakonodavstva EU-a o otpadu uštedjela 72 milijarde eura godišnje, povećala godišnji promet sektora gospodarenja otpadom i recikliranja u EU-u za 42 milijarde eura te stvorila više od 400 000 radnih mjesta do 2020.; naglašava da i drugi fondovi EU-a mogu dati važan doprinos izgradnji infrastrukture za prikupljanje i recikliranje, ukoliko se dosljedno usredotoče na hijerarhiju otpada Okvirne direktive o otpadu;

| 10. | zalaže se za mjere kojima se potiče recikliranje plastike kao najboljeg izbora za ispunjavanje ciljeva zaštite okoliša; poziva na to da veći broj ponuda za javnu nabavu, uključujući one europskih institucija, sadrži jasnije zahtjeve u vezi s recikliranjem plastičnog otpada kao i da se zalaže za uporabu reciklirane plastike gdje je to moguće; |
| --- | --- |

10.

zalaže se za mjere kojima se potiče recikliranje plastike kao najboljeg izbora za ispunjavanje ciljeva zaštite okoliša; poziva na to da veći broj ponuda za javnu nabavu, uključujući one europskih institucija, sadrži jasnije zahtjeve u vezi s recikliranjem plastičnog otpada kao i da se zalaže za uporabu reciklirane plastike gdje je to moguće;

| 11. | smatra da države članice i Komisija moraju poduzeti hrabrije korake pri postupanju s ilegalnim izvozom i odlaganjem plastičnog otpada, uključujući strožu provedbu propisa EU-a o pošiljkama, kao i strože sustave praćenja i inspekcija u lukama i svim objektima za obradu otpada koji će se baviti transferima za koje se sumnja da su nezakoniti i boriti se protiv izvoza otpada pod izlikom ponovne uporabe (otpadna vozila i OEEO) kako bi se osiguralo da su izvozi upućeni objektima koji ispunjavaju zahtjeve ekološki razumnog upravljanja koji su utvrđeni u članku 49. Uredbe o pošiljkama otpada; smatra da primjena proširenog načela odgovornosti proizvođača i svijest potrošača imaju važnu ulogu u sprječavanju ilegalnog izvoza u i znatnom smanjenju plastičnog otpada u okolišu; nadalje, smatra da bi EU u svim mogućim međunarodnim forumima, sporazumima i institucijama trebao promicati skladan pristup gospodarenju otpadom; naglašava da bi EU trebao predvoditi globalnu inicijativu za nadzor i znatno smanjenje morskog otpada u oceanima; također smatra da je veoma važno imati pristup pouzdanim, usporedivim podacima o tokovima otpada, tokovima u Europu i izvan nje, količinama i sustavima gospodarenja; |
| --- | --- |

11.

smatra da države članice i Komisija moraju poduzeti hrabrije korake pri postupanju s ilegalnim izvozom i odlaganjem plastičnog otpada, uključujući strožu provedbu propisa EU-a o pošiljkama, kao i strože sustave praćenja i inspekcija u lukama i svim objektima za obradu otpada koji će se baviti transferima za koje se sumnja da su nezakoniti i boriti se protiv izvoza otpada pod izlikom ponovne uporabe (otpadna vozila i OEEO) kako bi se osiguralo da su izvozi upućeni objektima koji ispunjavaju zahtjeve ekološki razumnog upravljanja koji su utvrđeni u članku 49. Uredbe o pošiljkama otpada; smatra da primjena proširenog načela odgovornosti proizvođača i svijest potrošača imaju važnu ulogu u sprječavanju ilegalnog izvoza u i znatnom smanjenju plastičnog otpada u okolišu; nadalje, smatra da bi EU u svim mogućim međunarodnim forumima, sporazumima i institucijama trebao promicati skladan pristup gospodarenju otpadom; naglašava da bi EU trebao predvoditi globalnu inicijativu za nadzor i znatno smanjenje morskog otpada u oceanima; također smatra da je veoma važno imati pristup pouzdanim, usporedivim podacima o tokovima otpada, tokovima u Europu i izvan nje, količinama i sustavima gospodarenja;

| 12. | smatra da bi financiranje infrastruktura za recikliranje trebalo predstavljati prioritet u odnosu na financiranje odlaganja i spaljivanja otpada, naravno, vodeći računa o potrebama svake zajednice; potiče europske općine i lokalna tijela, industriju plastike i sektor recikliranja i upravljanja otpadom da učine sve što je u njihovoj moći kako bi motivirali i potaknuli građane i tvrtke da prihvate koncept kružnog gospodarstva u pogledu plastičnog otpada, započevši s velikom raspravom o planiranoj zastarjelosti, promicanjem primjene jednostavnih i djelotvornih sustava za odvojeno prikupljanje, ponovnu uporabu i recikliranje te određivanjem odgovarajućih mjesta za prikupljanje plastičnog otpada, osobito u obalnim i ekološki osjetljivim područjima, počevši u uvjetima prioriteta od područja koje su države članice Unije odrede kao zaštićene zone i/ili nacionalne parkove; također vjeruje da bi oni dogovorom o zajedničkim standardima i praksi mogli dati veliki doprinos u usklađivanju aktivnosti gospodarenja plastičnim otpadom diljem Europe; poziva regionalne vlasti da surađuju u integriranom planiranju upravljanja otpadom kad je to isplativo kako s gospodarskog tako i s stajališta o okolišu te da posebice promiču stvaranje „poljoprivrednih mjesta za prikupljanje” za tokove plastičnog otpada nastalog u poljoprivredi (kao plastika za staklenik); |
| --- | --- |

12.

smatra da bi financiranje infrastruktura za recikliranje trebalo predstavljati prioritet u odnosu na financiranje odlaganja i spaljivanja otpada, naravno, vodeći računa o potrebama svake zajednice; potiče europske općine i lokalna tijela, industriju plastike i sektor recikliranja i upravljanja otpadom da učine sve što je u njihovoj moći kako bi motivirali i potaknuli građane i tvrtke da prihvate koncept kružnog gospodarstva u pogledu plastičnog otpada, započevši s velikom raspravom o planiranoj zastarjelosti, promicanjem primjene jednostavnih i djelotvornih sustava za odvojeno prikupljanje, ponovnu uporabu i recikliranje te određivanjem odgovarajućih mjesta za prikupljanje plastičnog otpada, osobito u obalnim i ekološki osjetljivim područjima, počevši u uvjetima prioriteta od područja koje su države članice Unije odrede kao zaštićene zone i/ili nacionalne parkove; također vjeruje da bi oni dogovorom o zajedničkim standardima i praksi mogli dati veliki doprinos u usklađivanju aktivnosti gospodarenja plastičnim otpadom diljem Europe; poziva regionalne vlasti da surađuju u integriranom planiranju upravljanja otpadom kad je to isplativo kako s gospodarskog tako i s stajališta o okolišu te da posebice promiču stvaranje „poljoprivrednih mjesta za prikupljanje” za tokove plastičnog otpada nastalog u poljoprivredi (kao plastika za staklenik);

| 13. | zalaže se, s ciljem podizanja svijesti, za konkretne mjere i kampanje kao što su određivanje europskog dana plastičnog otpada, kada bi građani na prethodno utvrđenim mjestima mogli zamijeniti neograničene količine plastičnog otpada, primjerice za primjerenu novčanu naknadu kako bi se osigurala opskrba plastikom koja se može reciklirati i kako bi se podigla javna svijest o recikliranju i učinkovitosti resursa; smatra da bi taj događaj mogao uključivati i aktivnosti čišćenja javnih površina (kao što su plaže), kao simboličan doprinos suzbijanju onečišćenja uzrokovanog plastičnim otpadom; poziva da se takva vrsta događaja uskladi s kampanjama „Let's do it”, Europskim tjednom smanjenja otpada i budućim „Clean up day”; pozdravlja pilot projekt Komisije MARELITT za uklanjanje morskog otpada iz četiri europska regionalna mora i smanjenje okolišnih, zdravstvenih, gospodarskih i socijalnih učinaka morskog plastičnog otpada; predlaže da Komisija poboljša svoj dijalog s trećim zemljama poput onih s teritorijalnim vodama na Crnom moru, radi učinkovitijeg rješavanja problema morskog plastičnog otpada; |
| --- | --- |

13.

zalaže se, s ciljem podizanja svijesti, za konkretne mjere i kampanje kao što su određivanje europskog dana plastičnog otpada, kada bi građani na prethodno utvrđenim mjestima mogli zamijeniti neograničene količine plastičnog otpada, primjerice za primjerenu novčanu naknadu kako bi se osigurala opskrba plastikom koja se može reciklirati i kako bi se podigla javna svijest o recikliranju i učinkovitosti resursa; smatra da bi taj događaj mogao uključivati i aktivnosti čišćenja javnih površina (kao što su plaže), kao simboličan doprinos suzbijanju onečišćenja uzrokovanog plastičnim otpadom; poziva da se takva vrsta događaja uskladi s kampanjama „Let's do it”, Europskim tjednom smanjenja otpada i budućim „Clean up day”; pozdravlja pilot projekt Komisije MARELITT za uklanjanje morskog otpada iz četiri europska regionalna mora i smanjenje okolišnih, zdravstvenih, gospodarskih i socijalnih učinaka morskog plastičnog otpada; predlaže da Komisija poboljša svoj dijalog s trećim zemljama poput onih s teritorijalnim vodama na Crnom moru, radi učinkovitijeg rješavanja problema morskog plastičnog otpada;

| 14. | naglašava da bi novoj politici zaštite okoliša, ekoloških inovacija i gospodarenja otpadom te inicijativi biogospodarstva na razini EU-a trebale prethoditi cjelovite procjene utjecaja, uključujući i njihovih društvenih posljedica i mogućnosti tržišta rada, osobito u pogledu potencijala za stvaranje radnih mjesta i potrebe za uvođenjem osnovne izobrazbe i stručnog osposobljavanja s ciljem stvaranja zelenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

14.

naglašava da bi novoj politici zaštite okoliša, ekoloških inovacija i gospodarenja otpadom te inicijativi biogospodarstva na razini EU-a trebale prethoditi cjelovite procjene utjecaja, uključujući i njihovih društvenih posljedica i mogućnosti tržišta rada, osobito u pogledu potencijala za stvaranje radnih mjesta i potrebe za uvođenjem osnovne izobrazbe i stručnog osposobljavanja s ciljem stvaranja zelenih radnih mjesta;

| 15. | podsjeća da bi države članice trebale, prilikom pomirbe gospodarskih i okolišnih pitanja, poduprijeti inicijative kojima se olakšava razvoj sektora s najvećim potencijalom za zapošljavanje za dostojanstven rad, a posebno one koje pomažu u prijelazu u održivo gospodarstvo i u stvaranju radnih mjesta održive kvalitete u gospodarstvu u kojem se resursi ne koriste tako intenzivno, u skladu sa strategijom Europa 2020; poziva lokalne i regionalne vlasti na koordinaciju odredbi javnih službi s ciljevima zaštite okoliša kako bi se pritom postigli višestruki ciljevi i potaknulo stvaranje zelenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

15.

podsjeća da bi države članice trebale, prilikom pomirbe gospodarskih i okolišnih pitanja, poduprijeti inicijative kojima se olakšava razvoj sektora s najvećim potencijalom za zapošljavanje za dostojanstven rad, a posebno one koje pomažu u prijelazu u održivo gospodarstvo i u stvaranju radnih mjesta održive kvalitete u gospodarstvu u kojem se resursi ne koriste tako intenzivno, u skladu sa strategijom Europa 2020; poziva lokalne i regionalne vlasti na koordinaciju odredbi javnih službi s ciljevima zaštite okoliša kako bi se pritom postigli višestruki ciljevi i potaknulo stvaranje zelenih radnih mjesta;

| 16. | smatra prioritetnim utvrđivanje budućih potreba tržišta rada te potrebnih vještina; naglašava potrebu za uvođenjem strategija koje će omogućiti usklađivanje vještina radnika s budućim potrebama tržišta rada; u tom pogledu, kako bi se suočili s izazovima prijelaza na gospodarstvo u kojem se resursi ne koriste tako intenzivno, naglašava činjenicu da je odgovarajuća razina osposobljavanja i vještina potrebna kako bi ekološke inovacije napredovale te kako bi se zakonodavstvo EU-a na području otpada ispravno provelo; preporučuje državama članicama uključivanje modela kružnog gospodarstva u programe strukovnog osposobljavanja; primjećuje da osposobljavanje može poboljšati viđenje statusa rada u području recikliranja i pomoći poboljšanju zadržavanja zaposlenika te provođenju zdravstvenih i sigurnosnih mjera; u tom kontekstu podsjeća da promicanjem strukovnog obrazovanja i učenja kroz rad Europski socijalni fond može pomoći u ispunjavanju zahtjeva za održivim kvalitetnim radnim mjestima u gospodarstvu u kojem se resursi ne koriste tako intenzivno, u skladu s paketom mjera za socijalno ulaganje koji je u veljači 2013. predstavila Komisija; |
| --- | --- |

16.

smatra prioritetnim utvrđivanje budućih potreba tržišta rada te potrebnih vještina; naglašava potrebu za uvođenjem strategija koje će omogućiti usklađivanje vještina radnika s budućim potrebama tržišta rada; u tom pogledu, kako bi se suočili s izazovima prijelaza na gospodarstvo u kojem se resursi ne koriste tako intenzivno, naglašava činjenicu da je odgovarajuća razina osposobljavanja i vještina potrebna kako bi ekološke inovacije napredovale te kako bi se zakonodavstvo EU-a na području otpada ispravno provelo; preporučuje državama članicama uključivanje modela kružnog gospodarstva u programe strukovnog osposobljavanja; primjećuje da osposobljavanje može poboljšati viđenje statusa rada u području recikliranja i pomoći poboljšanju zadržavanja zaposlenika te provođenju zdravstvenih i sigurnosnih mjera; u tom kontekstu podsjeća da promicanjem strukovnog obrazovanja i učenja kroz rad Europski socijalni fond može pomoći u ispunjavanju zahtjeva za održivim kvalitetnim radnim mjestima u gospodarstvu u kojem se resursi ne koriste tako intenzivno, u skladu s paketom mjera za socijalno ulaganje koji je u veljači 2013. predstavila Komisija;

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću.

---

(1)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 21.

(2)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 59.

(3)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 99.

(4)  savjetovanje o opcijama za smanjenje uporabe plastičnih vrećica i opcijama za poboljšanje zahtjeva o biorazgradivosti u Direktivi 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu i preglednosti biorazgradivih ambalažnih proizvoda potrošačima –statistike: http://ec.europa.eu/environment/waste/packaging/pdf/statistics_consultation.xls

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/70

---

P7_TA(2014)0017

Regionalna oznaka

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o regionalnoj oznaci: prema boljim praksama u ruralnom gospodarstvu (2013/2098(INI))

(2016/C 482/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke počevši od članka 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u kojima je utvrđen cilj gospodarske, socijalne i regionalne kohezije te određeni strukturni financijski instrumenti za njezino ostvarenje; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke počevši od članka 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u kojima je utvrđen cilj gospodarske, socijalne i regionalne kohezije te određeni strukturni financijski instrumenti za njezino ostvarenje;

| — | uzimajući u obzir članak 39. UFEU-a, koji utvrđuje ciljeve zajedničke poljoprivredne politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. UFEU-a, koji utvrđuje ciljeve zajedničke poljoprivredne politike,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj ruralnom razvoju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj ruralnom razvoju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju određenih zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju određenih zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (2),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj (A7-0456/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj (A7-0456/2013),

| A. | budući da je pojam regionalnog razvoja dobio na važnosti posljednjih godina, posebice zbog stavljanja jasnijeg naglaska u Ugovoru iz Lisabona; |
| --- | --- |

A.

budući da je pojam regionalnog razvoja dobio na važnosti posljednjih godina, posebice zbog stavljanja jasnijeg naglaska u Ugovoru iz Lisabona;

| B. | budući da je europska politika ruralnog razvoja, koja je drugi stup ZPP-a, službeno priznata u kontekstu reforme Agende 2000; budući da je politika ruralnog razvoja tom reformom uspjela nadići isključivi status socijalne i strukturne politike koja se provodi tek kao dopuna politici poljoprivrednih tržišta; |
| --- | --- |

B.

budući da je europska politika ruralnog razvoja, koja je drugi stup ZPP-a, službeno priznata u kontekstu reforme Agende 2000; budući da je politika ruralnog razvoja tom reformom uspjela nadići isključivi status socijalne i strukturne politike koja se provodi tek kao dopuna politici poljoprivrednih tržišta;

| C. | budući da budući regulatorni okvir regionalne politike poziva države članice na usvajanje integriranog planiranja i programiranja, omogućujući veću usklađenost višegodišnjih programa Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, kao i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (i Europskog fonda za ribarstvo), i to zahvaljujući zajedničkom strateškom okviru, kojim se izbjegava dupliciranja sredstava i inicijativa, slijedeći ciljeve strategije Europa 2020., nakon što je utvrđen partnerskim ugovorom koji su izradile države članice u suradnji s gospodarskim i socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva; budući da bi mjere i inicijative za teritorijalni razvoj, posebice one koje se odnose na ruralna područja, stoga trebale biti dio globalnog i međusektorskog pristupa; |
| --- | --- |

C.

budući da budući regulatorni okvir regionalne politike poziva države članice na usvajanje integriranog planiranja i programiranja, omogućujući veću usklađenost višegodišnjih programa Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, kao i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (i Europskog fonda za ribarstvo), i to zahvaljujući zajedničkom strateškom okviru, kojim se izbjegava dupliciranja sredstava i inicijativa, slijedeći ciljeve strategije Europa 2020., nakon što je utvrđen partnerskim ugovorom koji su izradile države članice u suradnji s gospodarskim i socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva; budući da bi mjere i inicijative za teritorijalni razvoj, posebice one koje se odnose na ruralna područja, stoga trebale biti dio globalnog i međusektorskog pristupa;

| D. | budući da je granica između urbanog i ruralnog sve manje jasna i da se širi prigradska poljoprivreda; budući da je važno da je regionalna politika, kao dodatak politici ruralnog razvoja, također usmjerena prema ruralnim područjima kako bi se pružila potpora inovativnim i konstruktivnim projektima; |
| --- | --- |

D.

budući da je granica između urbanog i ruralnog sve manje jasna i da se širi prigradska poljoprivreda; budući da je važno da je regionalna politika, kao dodatak politici ruralnog razvoja, također usmjerena prema ruralnim područjima kako bi se pružila potpora inovativnim i konstruktivnim projektima;

| E. | budući da sredstva za ruralni razvoj stavljena na raspolaganje državama članicama važećim zakonodavstvom za ruralni razvoj otvaraju višestruke razvojne mogućnosti tim istim državama članicama i njihovim regijama te da su te mogućnosti nedovoljno iskorištene u aktualnim programima za ruralni razvoj jer im nedostaju proračunska sredstva; |
| --- | --- |

E.

budući da sredstva za ruralni razvoj stavljena na raspolaganje državama članicama važećim zakonodavstvom za ruralni razvoj otvaraju višestruke razvojne mogućnosti tim istim državama članicama i njihovim regijama te da su te mogućnosti nedovoljno iskorištene u aktualnim programima za ruralni razvoj jer im nedostaju proračunska sredstva;

| F. | budući da će se zakonodavstvom za programsko razdoblje 2014. – 2020. ruralnog razvoja proširiti mjere ponuđene državama članicama, posebice kad je riječ o mjerama potpore proizvodnji kvalitetnih prehrambenih namirnica, mjeri suradnje između teritorijalnih dionika radi iskorištavanja ukupnih sredstava pružanjem kvalitetnih dobara i usluga, jačanju udruga proizvođača, kao i mjerama za uvođenje inovacija i gospodarske raznolikosti na ruralna područja; |
| --- | --- |

F.

budući da će se zakonodavstvom za programsko razdoblje 2014. – 2020. ruralnog razvoja proširiti mjere ponuđene državama članicama, posebice kad je riječ o mjerama potpore proizvodnji kvalitetnih prehrambenih namirnica, mjeri suradnje između teritorijalnih dionika radi iskorištavanja ukupnih sredstava pružanjem kvalitetnih dobara i usluga, jačanju udruga proizvođača, kao i mjerama za uvođenje inovacija i gospodarske raznolikosti na ruralna područja;

| G. | budući je bolja integracija primarnih proizvođača u prehrambeni lanac kroz programe kvalitete, promidžbu na lokalnim tržištima i kratke putove opskrbe postavljena kao prioritet ruralnog razvoja 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

G.

budući je bolja integracija primarnih proizvođača u prehrambeni lanac kroz programe kvalitete, promidžbu na lokalnim tržištima i kratke putove opskrbe postavljena kao prioritet ruralnog razvoja 2014. – 2020.;

| H. | budući da, kada je u pitanju ruralni razvoj, pristup LEADER najbolje obuhvaća načelo suradnje koja uključuje raznolik spektar dionika, no bez promjene središta pozornosti na poljoprivredi te da se uključeni dionici mogu baviti zajedničkim projektom u okviru sektora koji naglašava posebna svojstva i najbolje prakse određenog homogenog područja; |
| --- | --- |

H.

budući da, kada je u pitanju ruralni razvoj, pristup LEADER najbolje obuhvaća načelo suradnje koja uključuje raznolik spektar dionika, no bez promjene središta pozornosti na poljoprivredi te da se uključeni dionici mogu baviti zajedničkim projektom u okviru sektora koji naglašava posebna svojstva i najbolje prakse određenog homogenog područja;

| I. | budući da izbor načina i vrsta raspoložive potpore u programima ruralnog razvoja treba biti prepušten nahođenju država članica ili njihovih regija, u slučaju da se opredijele za regionalno programiranje; budući da su države članice u najboljem položaju da odrede odgovarajući naglasak tih programa na nacionalnoj ili regionalnoj razini; |
| --- | --- |

I.

budući da izbor načina i vrsta raspoložive potpore u programima ruralnog razvoja treba biti prepušten nahođenju država članica ili njihovih regija, u slučaju da se opredijele za regionalno programiranje; budući da su države članice u najboljem položaju da odrede odgovarajući naglasak tih programa na nacionalnoj ili regionalnoj razini;

| J. | budući da se mogu koristiti metode kojima se, kroz zajednički pristup, omogućuje pokretanje i uključenost svih javnih i privatnih dionika bez obzira na razinu njihovog upliva, s ciljem razvoja suradnje na nizu područja i iskorištavanja ukupnosti potencijala svojstvenih svakom teritoriju u jednom zajedničkom projektu, pri čemu osobito u tom slučaju treba skrenuti pozornost na važnost udruga za lokalni razvoj, udruga proizvođača i zadruga, koje mogu djelovati kao povlašteni partneri u cilju pristupa lokalnom, regionalnom, nacionalnom i međunarodnom tržištu; |
| --- | --- |

J.

budući da se mogu koristiti metode kojima se, kroz zajednički pristup, omogućuje pokretanje i uključenost svih javnih i privatnih dionika bez obzira na razinu njihovog upliva, s ciljem razvoja suradnje na nizu područja i iskorištavanja ukupnosti potencijala svojstvenih svakom teritoriju u jednom zajedničkom projektu, pri čemu osobito u tom slučaju treba skrenuti pozornost na važnost udruga za lokalni razvoj, udruga proizvođača i zadruga, koje mogu djelovati kao povlašteni partneri u cilju pristupa lokalnom, regionalnom, nacionalnom i međunarodnom tržištu;

| K. | budući da uspješni i obuhvatni programi ruralnog razvoja mogu imati konkretan pozitivan utjecaj na stope zaposlenosti te konkurentnost poduzeća u ruralnim područjima, a time i ublažiti rizik od nezaposlenosti ili života u krajnjoj bijedi zbog niskih prihoda na selu; |
| --- | --- |

K.

budući da uspješni i obuhvatni programi ruralnog razvoja mogu imati konkretan pozitivan utjecaj na stope zaposlenosti te konkurentnost poduzeća u ruralnim područjima, a time i ublažiti rizik od nezaposlenosti ili života u krajnjoj bijedi zbog niskih prihoda na selu;

| L. | budući da teritorijalne oznake kvalitete mogu pridonijeti otpornosti i razvoju teritorijalnog gospodarstva, pogotovo u najugroženijim, planinskim i najudaljenijim regijama, usklađivanjem kvalitetnih dobara (prehrambenih i neprehrambenih) i usluga koji su nerazlučivo povezani i utjelovljuju posebnosti svakog teritorija, a posebice njegove baštine (povijesne, kulturne, zemljopisne itd.); budući da su ta dobra i usluge, okupljeni u skupove, jedinstveni i donose regionalne prihode, nudeći nove gospodarske mogućnosti na lokalnim i međunarodnim tržištima, a također mogu biti okrilje za promidžbu regija kao turističkih odredišta; budući da je cilj tih teritorijalnih oznaka identificirati one teritorije koji su radili zajedno kako bi stvorili zajednička partnerstva i sinergije radi dugoročnog iskorištavanja resursa, poticanja lokalnih/regionalnih proizvođača i njihovih gospodarstava, što je od vitalnog značaja za kvalitetu života na selu i uravnotežen razvoj ruralnih i urbanih područja; budući da teritorijalne oznake kvalitete ne treba miješati s oznakama kvalitete (zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI), zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i garantirano tradicionalnim specijalitetima (GTS)), koje se koriste za prehrambene proizvode, s kojima daleko od toga da su neuskladive, nego su naprotiv potpuno komplementarne; budući da bi one trebale doprinijeti promicanju tih programa i u okviru EU-a i izvan njega te pomoći u poboljšanju konkurentnosti ruralnih gospodarstava, istovremeno otvarajući mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

L.

budući da teritorijalne oznake kvalitete mogu pridonijeti otpornosti i razvoju teritorijalnog gospodarstva, pogotovo u najugroženijim, planinskim i najudaljenijim regijama, usklađivanjem kvalitetnih dobara (prehrambenih i neprehrambenih) i usluga koji su nerazlučivo povezani i utjelovljuju posebnosti svakog teritorija, a posebice njegove baštine (povijesne, kulturne, zemljopisne itd.); budući da su ta dobra i usluge, okupljeni u skupove, jedinstveni i donose regionalne prihode, nudeći nove gospodarske mogućnosti na lokalnim i međunarodnim tržištima, a također mogu biti okrilje za promidžbu regija kao turističkih odredišta; budući da je cilj tih teritorijalnih oznaka identificirati one teritorije koji su radili zajedno kako bi stvorili zajednička partnerstva i sinergije radi dugoročnog iskorištavanja resursa, poticanja lokalnih/regionalnih proizvođača i njihovih gospodarstava, što je od vitalnog značaja za kvalitetu života na selu i uravnotežen razvoj ruralnih i urbanih područja; budući da teritorijalne oznake kvalitete ne treba miješati s oznakama kvalitete (zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI), zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i garantirano tradicionalnim specijalitetima (GTS)), koje se koriste za prehrambene proizvode, s kojima daleko od toga da su neuskladive, nego su naprotiv potpuno komplementarne; budući da bi one trebale doprinijeti promicanju tih programa i u okviru EU-a i izvan njega te pomoći u poboljšanju konkurentnosti ruralnih gospodarstava, istovremeno otvarajući mogućnosti zapošljavanja;

| M. | budući da je sustav zaštićenih oznaka izvornosti (ZOI) i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) djelotvoran, što uvelike pridonosi ruralnom i teritorijalnom razvoju stvaranjem i raspodjelom dodane vrijednosti, zajedničkim djelovanjem proizvođača i svih zainteresiranih strana te načinom na koji promiču dotičnu regiju na lokalnom, regionalnom i međunarodnom tržištu; budući da regionalne oznake stoga nikada i ni na koji način ne smiju zamijeniti ili ugroziti sustav ZOI-ZOZP; |
| --- | --- |

M.

budući da je sustav zaštićenih oznaka izvornosti (ZOI) i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) djelotvoran, što uvelike pridonosi ruralnom i teritorijalnom razvoju stvaranjem i raspodjelom dodane vrijednosti, zajedničkim djelovanjem proizvođača i svih zainteresiranih strana te načinom na koji promiču dotičnu regiju na lokalnom, regionalnom i međunarodnom tržištu; budući da regionalne oznake stoga nikada i ni na koji način ne smiju zamijeniti ili ugroziti sustav ZOI-ZOZP;

| N. | budući da bi se mjerama za promicanje i potporu regionalnih i lokalnih sinergija između primarnih i tercijarnih sektora na lokalnoj i regionalnoj razini mogao osigurati održiv razvoj turističkog i poljoprivrednog sektora u EU-u; |
| --- | --- |

N.

budući da bi se mjerama za promicanje i potporu regionalnih i lokalnih sinergija između primarnih i tercijarnih sektora na lokalnoj i regionalnoj razini mogao osigurati održiv razvoj turističkog i poljoprivrednog sektora u EU-u;

| O. | budući da postoji potreba za stvaranjem i primjenom učinkovitog marketinškog alata kako bi se poboljšala konkurentnost regionalnih proizvoda, potaknuli lokalni proizvođači i pridonijelo razvoju regionalnog identiteta ne samo što se tiče poljoprivrede već i na drugim područjima; |
| --- | --- |

O.

budući da postoji potreba za stvaranjem i primjenom učinkovitog marketinškog alata kako bi se poboljšala konkurentnost regionalnih proizvoda, potaknuli lokalni proizvođači i pridonijelo razvoju regionalnog identiteta ne samo što se tiče poljoprivrede već i na drugim područjima;

| 1. | pozdravlja integrirani pristup teritorijalnom razvoju koji je predviđen Uredbom o zajedničkom strateškom okviru europskih fondova; ukazuje na potrebu koordinacije i koherencije između različitih europskih fondova radi skladnog teritorijalnog razvoja koji će biti održiv i uravnotežen; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja integrirani pristup teritorijalnom razvoju koji je predviđen Uredbom o zajedničkom strateškom okviru europskih fondova; ukazuje na potrebu koordinacije i koherencije između različitih europskih fondova radi skladnog teritorijalnog razvoja koji će biti održiv i uravnotežen;

| 2. | primjećuje da se teritorijalni razvoj izričito naglašava u ciljevima ZZP-a kao dopuna drugim dvama ciljevima koji se odnose na prehrambenu sigurnost i održivi razvoj prirodnih resursa te suzbijanje globalnog zatopljenja; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da se teritorijalni razvoj izričito naglašava u ciljevima ZZP-a kao dopuna drugim dvama ciljevima koji se odnose na prehrambenu sigurnost i održivi razvoj prirodnih resursa te suzbijanje globalnog zatopljenja;

| 3. | naglašava da poljoprivredne regije imaju multifunkcionalnu ulogu koja uključuje ne samo poljoprivredni razvoj nego i druge gospodarske i društvene djelatnosti u vezi s jačanjem lokalnih vještina, praktičnih znanja i ulaganja u točno određivanje i iskorištavanje svih domaćih sredstava, vrijednih i skrivenih potencijala i resursa; |
| --- | --- |

3.

naglašava da poljoprivredne regije imaju multifunkcionalnu ulogu koja uključuje ne samo poljoprivredni razvoj nego i druge gospodarske i društvene djelatnosti u vezi s jačanjem lokalnih vještina, praktičnih znanja i ulaganja u točno određivanje i iskorištavanje svih domaćih sredstava, vrijednih i skrivenih potencijala i resursa;

| 4. | pozdravlja koncept „lokalnog razvoja pod vodstvom lokanih dionika” i poziva države članice na uvođenje tog pristupa uklanjajući sve zapreke između ministarstava i drugih administrativnih tijela uključenih u upravljanje tim novim inovativnim pristupom; naglašava da administrativni postupci ne bi trebali biti komplicirani i da ne bi smjeli stvarati dodatne troškove nadležnim tijelima u državi članici; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja koncept „lokalnog razvoja pod vodstvom lokanih dionika” i poziva države članice na uvođenje tog pristupa uklanjajući sve zapreke između ministarstava i drugih administrativnih tijela uključenih u upravljanje tim novim inovativnim pristupom; naglašava da administrativni postupci ne bi trebali biti komplicirani i da ne bi smjeli stvarati dodatne troškove nadležnim tijelima u državi članici;

| 5. | poziva države članice i njihova regionalna tijela na promicanje participativnog i dinamičnijeg upravljanja, čime će se omogućiti provedba zajedničkih projekata teritorijalnog razvoja koji obuhvaćaju sve gospodarske sektore, uključujući turizam, i u okviru poljoprivrednog sektora, prehrambene i neprehrambene industrije kao što su projekti regionalnih lanaca opskrbe (koji se odnose na kratke lance opskrbe, prehrambene lance, lokalne klaonice, projekte proizvodnje metana iz poljoprivredne biomase, zelene kemiju, bio-materijale itd.), s posebnim težištem na mikropoduzećima i novoosnovanim poduzećima, oslanjajući se na sustavni proces prepoznavanja identiteta svakog teritorija, utemeljenog i povezanog sa svojom baštinom; zapaža da ti načini upravljanja počivaju na složenim partnerskima odnosima između dionika i tijela koji se udružuju oko koncepta teritorijalne oznake izvrsnosti; stoga poziva države članice na stvaranje platforme za razmjenu najboljih praksi, koristeći se pogotovo alatima koje pruža pristup LEADER programima ruralnog razvoja; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice i njihova regionalna tijela na promicanje participativnog i dinamičnijeg upravljanja, čime će se omogućiti provedba zajedničkih projekata teritorijalnog razvoja koji obuhvaćaju sve gospodarske sektore, uključujući turizam, i u okviru poljoprivrednog sektora, prehrambene i neprehrambene industrije kao što su projekti regionalnih lanaca opskrbe (koji se odnose na kratke lance opskrbe, prehrambene lance, lokalne klaonice, projekte proizvodnje metana iz poljoprivredne biomase, zelene kemiju, bio-materijale itd.), s posebnim težištem na mikropoduzećima i novoosnovanim poduzećima, oslanjajući se na sustavni proces prepoznavanja identiteta svakog teritorija, utemeljenog i povezanog sa svojom baštinom; zapaža da ti načini upravljanja počivaju na složenim partnerskima odnosima između dionika i tijela koji se udružuju oko koncepta teritorijalne oznake izvrsnosti; stoga poziva države članice na stvaranje platforme za razmjenu najboljih praksi, koristeći se pogotovo alatima koje pruža pristup LEADER programima ruralnog razvoja;

| 6. | upozorava da bi veća koordinacija lokalnih dionika mogla pomoći u jačanju ruralnih gospodarstava, osobito u najugroženijim regijama, uključujući planinske, najnedostupnije i najudaljenije regije; ističe da bi teritoriji mogli imati koristi od bolje organizacije s ciljem prepoznavanja cjelokupnog resursnog potencijala (uključujući moguće resurse) u interesu svih dionika povezanih odnosima međuovisnosti i solidarnosti (tj. djelatnih u poljoprivrednom i zanatskom sektoru, proizvodnji rukotvorina, turizmu, baštini, uključujući organizacije proizvođača, udruge i trgovačke komore itd.); primjećuje da je svrha ovih strateških sukladnosti dionika ovladati resursima uključujući i nadilazeći sektorsku ili proceduralnu logiku kako bi se odredili unutar teritorijalne logike odobravajući nove kvalitetne teritorijalne prilive od komplementarnih dobara i usluga koji odgovaraju posebnostima svakog teritorija; u tom smislu potvrđuje da ovo teritorijalno upravljanje mora ponovno čvrsto podržati stvaranje, razvoj i unaprjeđenje rada na promicanju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih postojećim programima kvalitete koji se temelje na zaštiti intelektualnog vlasništva te, u isto vrijeme, promicati kvalitetne usluge (koje nemaju koristi od službenog europskog priznavanja), uz poboljšano uzajamno poticanje poljoprivrednih proizvoda i usluga i uz pokazivanje solidarnosti svih strana, tako da se promiče sva roba i usluge iz vlastitog lokalnog područja; |
| --- | --- |

6.

upozorava da bi veća koordinacija lokalnih dionika mogla pomoći u jačanju ruralnih gospodarstava, osobito u najugroženijim regijama, uključujući planinske, najnedostupnije i najudaljenije regije; ističe da bi teritoriji mogli imati koristi od bolje organizacije s ciljem prepoznavanja cjelokupnog resursnog potencijala (uključujući moguće resurse) u interesu svih dionika povezanih odnosima međuovisnosti i solidarnosti (tj. djelatnih u poljoprivrednom i zanatskom sektoru, proizvodnji rukotvorina, turizmu, baštini, uključujući organizacije proizvođača, udruge i trgovačke komore itd.); primjećuje da je svrha ovih strateških sukladnosti dionika ovladati resursima uključujući i nadilazeći sektorsku ili proceduralnu logiku kako bi se odredili unutar teritorijalne logike odobravajući nove kvalitetne teritorijalne prilive od komplementarnih dobara i usluga koji odgovaraju posebnostima svakog teritorija; u tom smislu potvrđuje da ovo teritorijalno upravljanje mora ponovno čvrsto podržati stvaranje, razvoj i unaprjeđenje rada na promicanju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih postojećim programima kvalitete koji se temelje na zaštiti intelektualnog vlasništva te, u isto vrijeme, promicati kvalitetne usluge (koje nemaju koristi od službenog europskog priznavanja), uz poboljšano uzajamno poticanje poljoprivrednih proizvoda i usluga i uz pokazivanje solidarnosti svih strana, tako da se promiče sva roba i usluge iz vlastitog lokalnog područja;

| 7. | primjećuje da, iako je teritorijalna oznaka kvalitete namijenjena pokretanju teritorijalnog procesa stvaranja vrijednosti, koji nastoji obuhvatiti proizvode i usluge unutar perspektive identiteta i društvene odgovornosti te nadopuniti, tvoreći jedinstvenu cjelinu i stvarajući sinergije, postojeće programe označavanja kvalitete poljoprivredno-prehrambenih proizvoda na temelju podrijetla, označavanje ove vrste ide dalje tako što se primjenjuje diljem zajednice na sve proizvode, robu i usluge u određenom teritoriju i na model upravljanja koji koriste poduzeća, institucije i lokalni sudionici u tom teritoriju; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da, iako je teritorijalna oznaka kvalitete namijenjena pokretanju teritorijalnog procesa stvaranja vrijednosti, koji nastoji obuhvatiti proizvode i usluge unutar perspektive identiteta i društvene odgovornosti te nadopuniti, tvoreći jedinstvenu cjelinu i stvarajući sinergije, postojeće programe označavanja kvalitete poljoprivredno-prehrambenih proizvoda na temelju podrijetla, označavanje ove vrste ide dalje tako što se primjenjuje diljem zajednice na sve proizvode, robu i usluge u određenom teritoriju i na model upravljanja koji koriste poduzeća, institucije i lokalni sudionici u tom teritoriju;

| 8. | naglašava potrebu promicanja oblika povezanosti između različitih regija i međusektorskog partnerstva, kako bi bili u stanju natjecati se; uvažava ulogu predstavničkih tijela, kao što su udruženja na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, koja osiguravaju promidžbu regionalnih oznaka te poboljšavaju i jačaju sve veću prepoznatljivost regija; poziva da se posveti veća pozornost inicijativama za regionalne oznake kao mogućoj zajedničkoj temi u okviru europske teritorijalne suradnje i europskih inicijativa za financiranje te kao sredstvu koje predstavlja ulaganje u dugoročnu vitalnost konkurentnosti regije; |
| --- | --- |

8.

naglašava potrebu promicanja oblika povezanosti između različitih regija i međusektorskog partnerstva, kako bi bili u stanju natjecati se; uvažava ulogu predstavničkih tijela, kao što su udruženja na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, koja osiguravaju promidžbu regionalnih oznaka te poboljšavaju i jačaju sve veću prepoznatljivost regija; poziva da se posveti veća pozornost inicijativama za regionalne oznake kao mogućoj zajedničkoj temi u okviru europske teritorijalne suradnje i europskih inicijativa za financiranje te kao sredstvu koje predstavlja ulaganje u dugoročnu vitalnost konkurentnosti regije;

| 9. | smatra da oznake regionalne kvalitete trebaju pridonijeti očuvanju imidža Europe kao visokokvalitetnog turističkog odredišta na temelju različitih grana regionalnog turizma, poput agroturizma, ruralnog turizma, ekoturizma i gastronomskog turizma, kao i industrijske, povijesne, prirodne i kulturne baštine, uključujući i biciklističke staze u kombinaciji s javnim prijevozom; ističe da trenutno ne postoji europska oznaka sektora usluga nekog područja koja bi omogućila potrošačima prepoznavanje kvalitete turističkog proizvoda; s time u vezi preporuča pomoć u uvođenju dinamičnosti povezane s kvalitetom u turističkom sektoru, osobito u vezi sa seoskim turizmom i malim poduzećima; smatra da se navedenom oznakom može potaknuti stvaranje alternativnog rješenja za tradicionalne sektore poput poljoprivrede i stočarstva; smatra da bilo koja oznaka kvalitete mora odražavati niz obilježja koja jamče kvalitetu i mora poštovati i nadograđivati se na postojeće oznake, poput oznaka prehrambenih proizvoda, izbjegavajući zabune između njih i poljoprivrednih proizvoda s oznakom kvalitete EU-a; |
| --- | --- |

9.

smatra da oznake regionalne kvalitete trebaju pridonijeti očuvanju imidža Europe kao visokokvalitetnog turističkog odredišta na temelju različitih grana regionalnog turizma, poput agroturizma, ruralnog turizma, ekoturizma i gastronomskog turizma, kao i industrijske, povijesne, prirodne i kulturne baštine, uključujući i biciklističke staze u kombinaciji s javnim prijevozom; ističe da trenutno ne postoji europska oznaka sektora usluga nekog područja koja bi omogućila potrošačima prepoznavanje kvalitete turističkog proizvoda; s time u vezi preporuča pomoć u uvođenju dinamičnosti povezane s kvalitetom u turističkom sektoru, osobito u vezi sa seoskim turizmom i malim poduzećima; smatra da se navedenom oznakom može potaknuti stvaranje alternativnog rješenja za tradicionalne sektore poput poljoprivrede i stočarstva; smatra da bilo koja oznaka kvalitete mora odražavati niz obilježja koja jamče kvalitetu i mora poštovati i nadograđivati se na postojeće oznake, poput oznaka prehrambenih proizvoda, izbjegavajući zabune između njih i poljoprivrednih proizvoda s oznakom kvalitete EU-a;

| 10. | smatra da se inicijativama kao što je mreža EDEN (Europsko odredište izvrsnosti) promiče konkurentnost, pomaže u organiziranju visokokvalitetnog održivog turizma u regiji, zahvaljujući potencijalu malih i srednjih poduzeća, te doprinosi uključivanju lokalnih institucija, uspostavi partnerstava i raznolikosti sudionika u stvaranju oznake regionalne kvalitete; poziva Komisiju da uvede različite oblike ruralnih turističkih aktivnosti u povezane mjere i programe kao što su EDEN, Calypso itd.; ističe potrebu za ciljanim inicijativama i programima za promicanje ruralnih turističkih aktivnosti; |
| --- | --- |

10.

smatra da se inicijativama kao što je mreža EDEN (Europsko odredište izvrsnosti) promiče konkurentnost, pomaže u organiziranju visokokvalitetnog održivog turizma u regiji, zahvaljujući potencijalu malih i srednjih poduzeća, te doprinosi uključivanju lokalnih institucija, uspostavi partnerstava i raznolikosti sudionika u stvaranju oznake regionalne kvalitete; poziva Komisiju da uvede različite oblike ruralnih turističkih aktivnosti u povezane mjere i programe kao što su EDEN, Calypso itd.; ističe potrebu za ciljanim inicijativama i programima za promicanje ruralnih turističkih aktivnosti;

| 11. | traži od Komisije i država članica da osiguraju da budući programi ruralnog razvoja predvide odgovarajuće mjere i dostatna sredstva za olakšavanje dobrog upravljanja i održivih oblika teritorijalnog upravljanja nadovezivanjem na mjere temeljene na zajedničkom djelovanju i njihovim jačanjem; mjera suradnje (uključujući u sustavima održive proizvodnje), koordinacije, razmjena, umreženosti, inovacija, usavršavanja, skupina proizvođača, promidžbe, informiranja i ulaganja, koje su predviđene u novim uredbama o ruralnom razvoju; poziva lokalne akcijske skupine u okviru programa Leader + da pruže potporu potrebnu za uspostavu mreža suradnje koje povezuju lokalne i regionalne proizvođače, pružatelje usluga i kulturne ustanove, kao što su sveučilišta, knjižnice i istraživački centri, kako bi se omogućilo da kulturni i povijesni aspekti teritorija budu sadržani u regionalnim oznakama koje služe za stvaranje trajnih veza između usavršavanja, istraživanja i proizvodnje, a time i za stvaranje održivih radnih mjesta; |
| --- | --- |

11.

traži od Komisije i država članica da osiguraju da budući programi ruralnog razvoja predvide odgovarajuće mjere i dostatna sredstva za olakšavanje dobrog upravljanja i održivih oblika teritorijalnog upravljanja nadovezivanjem na mjere temeljene na zajedničkom djelovanju i njihovim jačanjem; mjera suradnje (uključujući u sustavima održive proizvodnje), koordinacije, razmjena, umreženosti, inovacija, usavršavanja, skupina proizvođača, promidžbe, informiranja i ulaganja, koje su predviđene u novim uredbama o ruralnom razvoju; poziva lokalne akcijske skupine u okviru programa Leader + da pruže potporu potrebnu za uspostavu mreža suradnje koje povezuju lokalne i regionalne proizvođače, pružatelje usluga i kulturne ustanove, kao što su sveučilišta, knjižnice i istraživački centri, kako bi se omogućilo da kulturni i povijesni aspekti teritorija budu sadržani u regionalnim oznakama koje služe za stvaranje trajnih veza između usavršavanja, istraživanja i proizvodnje, a time i za stvaranje održivih radnih mjesta;

| 12. | smatra da ti programi trebaju obuhvatiti mnoge sektore, međutim, bez umanjivanja najveće važnosti koja treba pripasti poljoprivredi te da ih trebaju ocjenjivati upravljačka tijela nadležna za razvojne planove; |
| --- | --- |

12.

smatra da ti programi trebaju obuhvatiti mnoge sektore, međutim, bez umanjivanja najveće važnosti koja treba pripasti poljoprivredi te da ih trebaju ocjenjivati upravljačka tijela nadležna za razvojne planove;

| 13. | poziva Komisiju da podrži napore države članica u priznavanju i promicanju novih oblika suradnje u vezi s ruralnim područjima oko teritorijalne oznake izvrsnosti uz pomoć alata koje sadrži reforma ZPP-a, kao što su inicijativa Unije LEADER, tehnička pomoć i alati za umrežavanje, Europsko inovacijsko partnerstvo, Europska mreža za ruralni razvoj, kao i svi drugi alati i sredstva koji se mogu pokazati potrebnima; ti novi oblici europske teritorijalne suradnje zasnivaju se na objektivnoj procjeni regionalnih sinergija, uzimajući u obzir društvene, gospodarske i okolišne dimenzije, održivost, raznolikost gospodarskih i društvenih subjekata (uključujući subjekte iz sektora turizma) koji sudjeluju u promidžbi regionalnog identiteta te na skup posebnih dobara i usluga koji se mogu razviti na svakom području kako bi se stvorila i zadržala dodana vrijednost; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da podrži napore države članica u priznavanju i promicanju novih oblika suradnje u vezi s ruralnim područjima oko teritorijalne oznake izvrsnosti uz pomoć alata koje sadrži reforma ZPP-a, kao što su inicijativa Unije LEADER, tehnička pomoć i alati za umrežavanje, Europsko inovacijsko partnerstvo, Europska mreža za ruralni razvoj, kao i svi drugi alati i sredstva koji se mogu pokazati potrebnima; ti novi oblici europske teritorijalne suradnje zasnivaju se na objektivnoj procjeni regionalnih sinergija, uzimajući u obzir društvene, gospodarske i okolišne dimenzije, održivost, raznolikost gospodarskih i društvenih subjekata (uključujući subjekte iz sektora turizma) koji sudjeluju u promidžbi regionalnog identiteta te na skup posebnih dobara i usluga koji se mogu razviti na svakom području kako bi se stvorila i zadržala dodana vrijednost;

| 14. | smatra da bi države članice u kontekstu tih novih oblika teritorijalne suradnje trebale biti u mogućnosti koristiti sve mjere ruralnog razvoja povezane s politikom kakvoće za prehrambene proizvode s ciljem razvoja osobito prodaje na lokalnim tržištima i kratkih lanaca opskrbe te poboljšanja održivosti i znanja o metodama proizvodnje, uz puno poštovanje pravila EU-a tako da se ne utječe, potkopava ili slabi postojeće programe kvalitete Unije kao što su zaštićena oznaka izvornosti (ZOI), zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i garantirano tradicionalni specijaliteti (GTS); smatra da bi u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru teritorijalne oznake izvrsnosti trebale biti ograničene na promidžbu sustava kvalitete ZOI-ZOZP-GTS ondje gdje postoje ili na potporu njihova stvaranja ondje gdje ih još nema; poziva Komisiju da, uzimajući u obzir povećanje broja višestrukih oznaka i regionalnih oznaka za prehrambene proizvode u Europi, sastavi popis oznaka s posebnim regionalnim svojstvima kako bi se izbjegli mogući štetni utjecaji na programe kvalitete; smatra da koncept regionalne oznake treba jasno definirati, uzimajući u obzir pozitivna iskustva s postojećim oznakama kvalitete (ZOI, ROI, ZOZP) te da treba izraditi koordinirane strategije kako bi se izbjeglo dupliciranje i preklapanje, polazeći od zajedničkog pristupa na temelju okvira koji se utvrđuje na razini Europske unije; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi države članice u kontekstu tih novih oblika teritorijalne suradnje trebale biti u mogućnosti koristiti sve mjere ruralnog razvoja povezane s politikom kakvoće za prehrambene proizvode s ciljem razvoja osobito prodaje na lokalnim tržištima i kratkih lanaca opskrbe te poboljšanja održivosti i znanja o metodama proizvodnje, uz puno poštovanje pravila EU-a tako da se ne utječe, potkopava ili slabi postojeće programe kvalitete Unije kao što su zaštićena oznaka izvornosti (ZOI), zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i garantirano tradicionalni specijaliteti (GTS); smatra da bi u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru teritorijalne oznake izvrsnosti trebale biti ograničene na promidžbu sustava kvalitete ZOI-ZOZP-GTS ondje gdje postoje ili na potporu njihova stvaranja ondje gdje ih još nema; poziva Komisiju da, uzimajući u obzir povećanje broja višestrukih oznaka i regionalnih oznaka za prehrambene proizvode u Europi, sastavi popis oznaka s posebnim regionalnim svojstvima kako bi se izbjegli mogući štetni utjecaji na programe kvalitete; smatra da koncept regionalne oznake treba jasno definirati, uzimajući u obzir pozitivna iskustva s postojećim oznakama kvalitete (ZOI, ROI, ZOZP) te da treba izraditi koordinirane strategije kako bi se izbjeglo dupliciranje i preklapanje, polazeći od zajedničkog pristupa na temelju okvira koji se utvrđuje na razini Europske unije;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

---

Srijeda, 15. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/75 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/75

---

P7_TA(2014)0022

Budućnost odnosa EU-a i ASEAN-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o budućim odnosima EU-a i ASEAN-a (2013/2148(INI))

(2016/C 482/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir glavni pravni okvir za odnose s ASEAN-om, to jest Sporazum o suradnji između ASEAN-a i EEZ-a potpisan u ožujku 1980. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavni pravni okvir za odnose s ASEAN-om, to jest Sporazum o suradnji između ASEAN-a i EEZ-a potpisan u ožujku 1980. (1),

| — | uzimajući u obzir tekuće pregovore i/ili sklapanje sedam sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i država članica ASEAN-a, točnije, Bruneja Darussalama, Indonezije, Malezije, Filipina, Singapura, Tajlanda i Vijetnama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuće pregovore i/ili sklapanje sedam sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i država članica ASEAN-a, točnije, Bruneja Darussalama, Indonezije, Malezije, Filipina, Singapura, Tajlanda i Vijetnama,

| — | uzimajući u obzir pregovore oko sporazumâ o slobodnoj trgovini s Malezijom, Tajlandom i Vijetnamom te sklapanje Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovore oko sporazumâ o slobodnoj trgovini s Malezijom, Tajlandom i Vijetnamom te sklapanje Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura,

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a „Novo partnerstvo s jugoistočnom Azijom” iz srpnja 2003. (COM(2003)0399), u kojoj se kao ključni prioriteti prepoznaju poboljšanje regionalne trgovine i investicijskih odnosa s ASEAN-om, kao i dijalog u određenim političkim područjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a „Novo partnerstvo s jugoistočnom Azijom” iz srpnja 2003. (COM(2003)0399), u kojoj se kao ključni prioriteti prepoznaju poboljšanje regionalne trgovine i investicijskih odnosa s ASEAN-om, kao i dijalog u određenim političkim područjima,

| — | uzimajući u obzir 7. sastanak parlamentarnog partnerstva Azije i Europe (ASEP) i 22. sastanak na vrhu ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 7. sastanak parlamentarnog partnerstva Azije i Europe (ASEP) i 22. sastanak na vrhu ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Nürnberga o poboljšanom partnerstvu EU-a i ASEAN-a iz ožujka 2007. i akcijski plan iz studenog 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Nürnberga o poboljšanom partnerstvu EU-a i ASEAN-a iz ožujka 2007. i akcijski plan iz studenog 2007.,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan ojačavanja partnerstva ASEAN-a i EU-a (2013. – 2017.) iz Bandar Seri Begawana donesen u Bruneju Darussalamu 27. travnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan ojačavanja partnerstva ASEAN-a i EU-a (2013. – 2017.) iz Bandar Seri Begawana donesen u Bruneju Darussalamu 27. travnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir pristupanje Europske unije Ugovoru o prijateljstvu i suradnji u jugoistočnoj Aziji (TAC) u Phnom Penhu 12. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pristupanje Europske unije Ugovoru o prijateljstvu i suradnji u jugoistočnoj Aziji (TAC) u Phnom Penhu 12. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir 9. sastanak na vrhu Azijsko-europskog sastanka (ASEM) održan u Vientianeu u Laosu u studenom 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 9. sastanak na vrhu Azijsko-europskog sastanka (ASEM) održan u Vientianeu u Laosu u studenom 2012.,

| — | uzimajući u obzir Azijsko-europsku zakladu (ASEF), osnovanu u veljači 1997. radi pružanja prostora za nevladin dijalog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Azijsko-europsku zakladu (ASEF), osnovanu u veljači 1997. radi pružanja prostora za nevladin dijalog,

| — | uzimajući u obzir program podrške regionalnoj integraciji ASEAN-a i EU-a (APRIS), program podrške regionalnoj integraciji ASEAN-a (ARISE) i instrument regionalnog dijaloga EU-a i ASEAN-a (READI) kao potpora usklađivanju politika i uredbi u sektorima koji nisu povezani s trgovinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program podrške regionalnoj integraciji ASEAN-a i EU-a (APRIS), program podrške regionalnoj integraciji ASEAN-a (ARISE) i instrument regionalnog dijaloga EU-a i ASEAN-a (READI) kao potpora usklađivanju politika i uredbi u sektorima koji nisu povezani s trgovinom,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i SAD-a o azijsko-pacifičkoj regiji od 12. srpnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i SAD-a o azijsko-pacifičkoj regiji od 12. srpnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir osnivanje Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) 8. kolovoza 1967., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivanje Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) 8. kolovoza 1967.,

| — | uzimajući u obzir nacrt gospodarske zajednice ASEAN-a dogovoren 2007. i Povelju ASEAN-a usvojenu 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt gospodarske zajednice ASEAN-a dogovoren 2007. i Povelju ASEAN-a usvojenu 2008.,

| — | uzimajući u obzir prvu deklaraciju ASEAN-a o ljudskim pravima od 18. studenog 2012., osnivanje Međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava (AICHR) i prvi dijalog između AICHR-a i Stavrosa Lambrinidisa, koji obavlja novu funkciju posebnog predstavnika Europske unije za ljudska prava, održan 8. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvu deklaraciju ASEAN-a o ljudskim pravima od 18. studenog 2012., osnivanje Međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava (AICHR) i prvi dijalog između AICHR-a i Stavrosa Lambrinidisa, koji obavlja novu funkciju posebnog predstavnika Europske unije za ljudska prava, održan 8. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir 14. sastanak na vrhu ASEAN-a održan 2009. i osmišljavanje plana jedinstvenog tržišta (gospodarske) zajednice ASEAN-a, političko-sigurnosne zajednice ASEAN-a i društveno kulturne zajednice ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 14. sastanak na vrhu ASEAN-a održan 2009. i osmišljavanje plana jedinstvenog tržišta (gospodarske) zajednice ASEAN-a, političko-sigurnosne zajednice ASEAN-a i društveno kulturne zajednice ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir 22. sastanak na vrhu ASEAN-a održan u Bruneju 24. i 25 travnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 22. sastanak na vrhu ASEAN-a održan u Bruneju 24. i 25 travnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir 7. sastanak na vrhu istočne Azije (EAS) koji su u Phnom Penhu 20. studenog 2012. održale vođe 17 zemalja ASEAN-a, Kine, Japana i Južne Koreje (ASEAN+3), Indije, Australije i Novog Zelanda (ASEAN+6) i Sjedinjenih Američkih Država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 7. sastanak na vrhu istočne Azije (EAS) koji su u Phnom Penhu 20. studenog 2012. održale vođe 17 zemalja ASEAN-a, Kine, Japana i Južne Koreje (ASEAN+3), Indije, Australije i Novog Zelanda (ASEAN+6) i Sjedinjenih Američkih Država,

| — | uzimajući u obzir Sporazum ASEAN-a o upravljanju katastrofama i izvanrednim situacijama (AADMER), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum ASEAN-a o upravljanju katastrofama i izvanrednim situacijama (AADMER),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 8. sastanka ministara za socijalnu skrb i razvoj ASEAN-a koji se 6. rujna 2013. održao u Phnom Penhu usvojenoj radi pripreme za sastanak na vrhu ASEAN-a koji se planira u listopadu 2013. te uputom koja je u njoj sadržana da je pristup socijalnim doplacima temeljno ljudsko pravo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 8. sastanka ministara za socijalnu skrb i razvoj ASEAN-a koji se 6. rujna 2013. održao u Phnom Penhu usvojenoj radi pripreme za sastanak na vrhu ASEAN-a koji se planira u listopadu 2013. te uputom koja je u njoj sadržana da je pristup socijalnim doplacima temeljno ljudsko pravo,

| — | uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o državama članicama ASEAN-a, posebno one od 11. rujna 2013. o pregovorima o sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Malezije (3), od 13. lipnja 2013. o položaju muslimana pripadnika etničke skupine Rohingya (4), od 11. lipnja 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca (5), od 18. travnja 2013. o Vijetnamu te posebno o slobodi izražavanja (6) i od 7. veljače 2013. o Laosu i slučaju Sombatha Somphonea (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o državama članicama ASEAN-a, posebno one od 11. rujna 2013. o pregovorima o sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Malezije (3), od 13. lipnja 2013. o položaju muslimana pripadnika etničke skupine Rohingya (4), od 11. lipnja 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca (5), od 18. travnja 2013. o Vijetnamu te posebno o slobodi izražavanja (6) i od 7. veljače 2013. o Laosu i slučaju Sombatha Somphonea (7),

| — | uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o državama članicama ASEAN-a, posebno one od 17. veljače 2011. o sukobima na granici između Tajlanda i Kambodže (8), od 7. srpnja 2011. o Indoneziji, uključujući napade na manjine (9), od 25. studenog 2010. o Mjanmaru: provođenje izbora i puštanje vođe oporbe Aung San Suu Kyi (10), od 20. svibnja 2010. o situaciji u Burmi/Mjanmaru (11), od 20. svibnja 2010. o situaciji u Tajlandu (12), od 26. studenog 2009. o situaciji u Laosu i Vijetnamu (13) te od 5. veljače 2009. o položaju izbjeglica iz Mjanmara u Tajlandu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o državama članicama ASEAN-a, posebno one od 17. veljače 2011. o sukobima na granici između Tajlanda i Kambodže (8), od 7. srpnja 2011. o Indoneziji, uključujući napade na manjine (9), od 25. studenog 2010. o Mjanmaru: provođenje izbora i puštanje vođe oporbe Aung San Suu Kyi (10), od 20. svibnja 2010. o situaciji u Burmi/Mjanmaru (11), od 20. svibnja 2010. o situaciji u Tajlandu (12), od 26. studenog 2009. o situaciji u Laosu i Vijetnamu (13) te od 5. veljače 2009. o položaju izbjeglica iz Mjanmara u Tajlandu (14),

| — | uzimajući u obzir Glavna načela o poslovanju i ljudskim pravima: provođenje okvira Ujedinjenih naroda zaštite, poštovanja i pomoći, koja je Vijeće UN-a za ljudska prava donijelo 16. lipnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Glavna načela o poslovanju i ljudskim pravima: provođenje okvira Ujedinjenih naroda zaštite, poštovanja i pomoći, koja je Vijeće UN-a za ljudska prava donijelo 16. lipnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0441/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0441/2013),

| A. | budući da je ASEAN trenutačno jedna od najvažnijih rastućih regionalnih organizacija na svijetu, i u smislu gospodarskog razvoja, i u smislu geopolitičke dinamike; |
| --- | --- |

A.

budući da je ASEAN trenutačno jedna od najvažnijih rastućih regionalnih organizacija na svijetu, i u smislu gospodarskog razvoja, i u smislu geopolitičke dinamike;

| B. | budući da je Poveljom ASEAN-a potpisanom u studenom 2007. ustanovljen status pravne osobe te pravni i institucionalni okvir ASEAN-a, uključujući osnivanje Odbora stalnih predstavnika (CPR) čija je svrha potpora i usklađivanje rada ASEAN-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je Poveljom ASEAN-a potpisanom u studenom 2007. ustanovljen status pravne osobe te pravni i institucionalni okvir ASEAN-a, uključujući osnivanje Odbora stalnih predstavnika (CPR) čija je svrha potpora i usklađivanje rada ASEAN-a;

| C. | budući da je cilj gospodarske zajednice ASEAN-a do 2015. stvoriti unutarnje tržište za 600 milijuna ljudi, kada će ASEAN sa svojim konkurentnim gospodarskim subjektima i brzo rastućom unutarnjom potražnjom biti usporediv s drugim velikim svjetskim tržištima kao što su EU, Sjedinjene Američke Države, Kina, Japan i Indija te slijedom toga postati snažan gospodarski partner na regionalnom i međunarodnom tržištu; budući da će se određene države članice ASEAN-a suočiti s izazovima u tom procesu kad je riječ o konkurentnosti, socijalnoj stabilnosti te jačanju i razvoju socijalnih sastavnica integracijskog procesa; |
| --- | --- |

C.

budući da je cilj gospodarske zajednice ASEAN-a do 2015. stvoriti unutarnje tržište za 600 milijuna ljudi, kada će ASEAN sa svojim konkurentnim gospodarskim subjektima i brzo rastućom unutarnjom potražnjom biti usporediv s drugim velikim svjetskim tržištima kao što su EU, Sjedinjene Američke Države, Kina, Japan i Indija te slijedom toga postati snažan gospodarski partner na regionalnom i međunarodnom tržištu; budući da će se određene države članice ASEAN-a suočiti s izazovima u tom procesu kad je riječ o konkurentnosti, socijalnoj stabilnosti te jačanju i razvoju socijalnih sastavnica integracijskog procesa;

| D. | budući da je napor država članica ASEAN-a za gospodarskim restrukturiranjem nakon azijske financijske krize 1997. pomogao državama članicama da se u pravilu dobro nose sa sadašnjom globalnom gospodarskom krizom; |
| --- | --- |

D.

budući da je napor država članica ASEAN-a za gospodarskim restrukturiranjem nakon azijske financijske krize 1997. pomogao državama članicama da se u pravilu dobro nose sa sadašnjom globalnom gospodarskom krizom;

| E. | budući da je 1993. osnovan Regionalni forum ASEAN-a (ARF) radi poticanja dijaloga i savjetovanja oko političkih i sigurnosnih pitanja te doprinosa stvaranju povjerenja i preventivnoj diplomaciji u azijsko-pacifičkoj regiji; |
| --- | --- |

E.

budući da je 1993. osnovan Regionalni forum ASEAN-a (ARF) radi poticanja dijaloga i savjetovanja oko političkih i sigurnosnih pitanja te doprinosa stvaranju povjerenja i preventivnoj diplomaciji u azijsko-pacifičkoj regiji;

| F. | budući da je na posljednjem sastanku na vrhu ASEAN-a zatražena denuklearizacija Korejskog poluotoka, a države s nuklearnim oružjem potaknute su da pristupe protokolu Sporazuma o jugoistočnoj Aziji bez nuklearnog oružja; budući da je na sastanku na vrhu također raspravljano o mogućem budućem sudjelovanju Istočnog Timora u ASEAN-u; |
| --- | --- |

F.

budući da je na posljednjem sastanku na vrhu ASEAN-a zatražena denuklearizacija Korejskog poluotoka, a države s nuklearnim oružjem potaknute su da pristupe protokolu Sporazuma o jugoistočnoj Aziji bez nuklearnog oružja; budući da je na sastanku na vrhu također raspravljano o mogućem budućem sudjelovanju Istočnog Timora u ASEAN-u;

| G. | budući da Kina povećava svoje gospodarske veze s državama jugoistočne Azije; budući da su određene države članice ASEAN-a osnažile suradnju o pomorskoj sigurnosti s SAD-om budući da Rusija smatra Aziju važnim dijelom svoje međunarodne strategije; budući da države ASEAN-a i dalje imaju važnu ulogu u očuvanju mira i stabilnosti u regiji; budući da EU i ASEAN dijele zajedničku zabrinutost oko neriješenih sporova oko teritorija u Južnom kineskom moru i u osobitom im je interesu da se održi mir, stabilnost, poštovanje međunarodnog prava i posebno Povelje UN-a te prava mora Ujedinjenih naroda iz 1982.; podupire Načela o Južnom kineskom moru u šest točaka iz srpnja 2012. i smjernice za primjenu Deklaracije o ponašanju sudionika u Južnom kineskom moru iz 2011. kojima se nastoji postići mirno rješavanje spora; |
| --- | --- |

G.

budući da Kina povećava svoje gospodarske veze s državama jugoistočne Azije; budući da su određene države članice ASEAN-a osnažile suradnju o pomorskoj sigurnosti s SAD-om budući da Rusija smatra Aziju važnim dijelom svoje međunarodne strategije; budući da države ASEAN-a i dalje imaju važnu ulogu u očuvanju mira i stabilnosti u regiji; budući da EU i ASEAN dijele zajedničku zabrinutost oko neriješenih sporova oko teritorija u Južnom kineskom moru i u osobitom im je interesu da se održi mir, stabilnost, poštovanje međunarodnog prava i posebno Povelje UN-a te prava mora Ujedinjenih naroda iz 1982.; podupire Načela o Južnom kineskom moru u šest točaka iz srpnja 2012. i smjernice za primjenu Deklaracije o ponašanju sudionika u Južnom kineskom moru iz 2011. kojima se nastoji postići mirno rješavanje spora;

| H. | budući da se prema Deklaraciji ASEAN-a o ljudskim pravima održava autonomija različitih država kad je riječ o stvaranju vlastitih pravnih instrumenata radi zaštite ljudskih prava, iako se uspostavlja opći zajednički okvir radi zaštite ljudskih prava u cijeloj regiji; |
| --- | --- |

H.

budući da se prema Deklaraciji ASEAN-a o ljudskim pravima održava autonomija različitih država kad je riječ o stvaranju vlastitih pravnih instrumenata radi zaštite ljudskih prava, iako se uspostavlja opći zajednički okvir radi zaštite ljudskih prava u cijeloj regiji;

| I. | budući da je 8. studenog 2013. tajfun Haiyan razorio Filipine, uništivši pritom cijele gradove, ostavljajući za sobom još nepoznat broj mrtvih, vjerojatno tisuće, te milijune ljudi bez domova; budući da se ta oluja, dosad najjača zabilježena oluja koja je zahvatila kopno, može shvatiti kao pokazatelj velike opasnosti sve češćih ekstremnih vremenskih uvjeta; |
| --- | --- |

I.

budući da je 8. studenog 2013. tajfun Haiyan razorio Filipine, uništivši pritom cijele gradove, ostavljajući za sobom još nepoznat broj mrtvih, vjerojatno tisuće, te milijune ljudi bez domova; budući da se ta oluja, dosad najjača zabilježena oluja koja je zahvatila kopno, može shvatiti kao pokazatelj velike opasnosti sve češćih ekstremnih vremenskih uvjeta;

| J. | budući da velike razine onečišćenja izazvanog dimom iz velikih šumskih požara u toj regiji imaju velike posljedice na okoliš i mogle bi postati neuobičajenom prijetnjom sigurnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da velike razine onečišćenja izazvanog dimom iz velikih šumskih požara u toj regiji imaju velike posljedice na okoliš i mogle bi postati neuobičajenom prijetnjom sigurnosti;

| K. | budući da EU i ASEAN dijele politički cilj promicanja blagostanja, suradnje i mira u njima pripadajućim regijama i diljem svijeta; |
| --- | --- |

K.

budući da EU i ASEAN dijele politički cilj promicanja blagostanja, suradnje i mira u njima pripadajućim regijama i diljem svijeta;

| L. | budući da je cilj akcijskog plana iz Bandar Seri Begawana iz 2012. između EU-a i ASEAN-a više strateško usredotočivanje na suradnju kad je riječ o tri stupa ASEAN-a, kao i na kulturnu i razvojnu suradnju, te održavanje redovnih sastanaka na razini ministara i visokih dužnosnika; |
| --- | --- |

L.

budući da je cilj akcijskog plana iz Bandar Seri Begawana iz 2012. između EU-a i ASEAN-a više strateško usredotočivanje na suradnju kad je riječ o tri stupa ASEAN-a, kao i na kulturnu i razvojnu suradnju, te održavanje redovnih sastanaka na razini ministara i visokih dužnosnika;

| M. | budući da, imajući u vidu aktualne pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini između EU-a i Malezije, Tajlanda i Vijetnama, kao i zaključivanje sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura te dugoročni cilj međuregionalnih sporazuma o slobodnoj trgovini, sve je hitnija potreba izrade sveobuhvatnog političkog okvira s partnerima iz ASEAN-a; |
| --- | --- |

M.

budući da, imajući u vidu aktualne pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini između EU-a i Malezije, Tajlanda i Vijetnama, kao i zaključivanje sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura te dugoročni cilj međuregionalnih sporazuma o slobodnoj trgovini, sve je hitnija potreba izrade sveobuhvatnog političkog okvira s partnerima iz ASEAN-a;

| 1. | smatra da ASEAN, kao važan regionalni i globalni gospodarski čimbenik, može imati važnu ulogu u promicanju mirnog i multilateralnog svjetskog poretka; želi da se institucionalni, gospodarski i politički kapacitet ASEAN-a još više razvije; |
| --- | --- |

1.

smatra da ASEAN, kao važan regionalni i globalni gospodarski čimbenik, može imati važnu ulogu u promicanju mirnog i multilateralnog svjetskog poretka; želi da se institucionalni, gospodarski i politički kapacitet ASEAN-a još više razvije;

| 2. | snažno potiče ASEAN da nastavi s političkom i gospodarskom integracijom, pogotovo s ambicioznim planom ASEAN-a za gospodarsku zajednicu do 2015., što obuhvaća liberalizaciju unutarnjeg tržišta rada i što bi bilo od velike koristi za sve uključene države; |
| --- | --- |

2.

snažno potiče ASEAN da nastavi s političkom i gospodarskom integracijom, pogotovo s ambicioznim planom ASEAN-a za gospodarsku zajednicu do 2015., što obuhvaća liberalizaciju unutarnjeg tržišta rada i što bi bilo od velike koristi za sve uključene države;

| 3. | čestita vođama ASEAN-a na znatnom napretku ostvarenom u regionalnom procesu integracije, što je najočitije u uspostavi gospodarske zajednice ASEAN-a; smatra da bi uz te pozitivne novosti trebala doći i jača parlamentarna dimenzija te poziva vođe ASEAN-a da razmotre službeno priznavanje uloge međuparlamentarne skupštine ASEAN-a (AIPA) kao integralnog dijela samog ASEAN-a putem Povelje; |
| --- | --- |

3.

čestita vođama ASEAN-a na znatnom napretku ostvarenom u regionalnom procesu integracije, što je najočitije u uspostavi gospodarske zajednice ASEAN-a; smatra da bi uz te pozitivne novosti trebala doći i jača parlamentarna dimenzija te poziva vođe ASEAN-a da razmotre službeno priznavanje uloge međuparlamentarne skupštine ASEAN-a (AIPA) kao integralnog dijela samog ASEAN-a putem Povelje;

| 4. | ističe veliki gospodarski potencijal regije ASEAN-a i potiče zemlje ASEAN-a te nacionalna i strana poduzeća koja posluju u zemljama ASEAN-a da djeluju u skladu s principima društveno odgovornog poslovanja, da aktivno poštuju glavne norme o radu Međunarodne organizacije rada i opća načela UN-a o poduzećima i ljudskim pravima da promiču primjereno očuvanje radnih mjesta i pristup dostojanstvenim uvjetima rada te da stvore okruženje koje ide ususret razvoju sindikata i njihovih aktivnosti; s tim u vezi potiče Komisiju da pomogne u razvoju mjera jačanja međunarodnih i lokalnih kapaciteta provođenja zakona; |
| --- | --- |

4.

ističe veliki gospodarski potencijal regije ASEAN-a i potiče zemlje ASEAN-a te nacionalna i strana poduzeća koja posluju u zemljama ASEAN-a da djeluju u skladu s principima društveno odgovornog poslovanja, da aktivno poštuju glavne norme o radu Međunarodne organizacije rada i opća načela UN-a o poduzećima i ljudskim pravima da promiču primjereno očuvanje radnih mjesta i pristup dostojanstvenim uvjetima rada te da stvore okruženje koje ide ususret razvoju sindikata i njihovih aktivnosti; s tim u vezi potiče Komisiju da pomogne u razvoju mjera jačanja međunarodnih i lokalnih kapaciteta provođenja zakona;

| 5. | smatra da bi države članice ASEAN-a trebale krenuti prema novoj fazi uključivog gospodarskog i socijalnog razvoja s posebnim naglaskom na promicanju ljudskih, socijalnih, radničkih i gospodarskih prava svojih građana kako bi njihova društva postala pravednija i ravnopravnija; smatra da je za ostvarenje tog cilja potrebno da se povećanje gospodarskog bogatstva iskoristi za osnaživanje mreža zaštite i socijalne sigurnosti; potiče i EU da unaprijedi suradnju na području ljudskih prava kako bi doprinijela u tome da Međuvladina komisija ASEAN-a za ljudska prava (AICHR) postane učinkovita u unapređenju i zaštiti ljudskih prava; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi države članice ASEAN-a trebale krenuti prema novoj fazi uključivog gospodarskog i socijalnog razvoja s posebnim naglaskom na promicanju ljudskih, socijalnih, radničkih i gospodarskih prava svojih građana kako bi njihova društva postala pravednija i ravnopravnija; smatra da je za ostvarenje tog cilja potrebno da se povećanje gospodarskog bogatstva iskoristi za osnaživanje mreža zaštite i socijalne sigurnosti; potiče i EU da unaprijedi suradnju na području ljudskih prava kako bi doprinijela u tome da Međuvladina komisija ASEAN-a za ljudska prava (AICHR) postane učinkovita u unapređenju i zaštiti ljudskih prava;

| 6. | naglašava da EU i ASEAN imaju zajedničke političke i gospodarske interese te da bi njihov daljnji razvoj trebao biti prioritet i da bi ih trebalo nadograditi do razine strateškog partnerstva; pozdravlja činjenicu da ESVD, u znak priznanja važnosti tog odnosa, razmatra mogućnost imenovanje voditelja izaslanstva EU-a u ASEAN-u; očekuje da će rezultat toga biti ostvarivanje pojačane koordinacije između voditelja izaslanstava EU-a u državama članicama ASEAN-a i veleposlanstava država članica EU-a te proširenje političke vjerodostojnosti i vidljivosti EU-a; poziva potpredsjednicu/Visoku predstavnicu i Komisiju da izrade novu, sveobuhvatniju strategiju za jugoistočnu Aziju; |
| --- | --- |

6.

naglašava da EU i ASEAN imaju zajedničke političke i gospodarske interese te da bi njihov daljnji razvoj trebao biti prioritet i da bi ih trebalo nadograditi do razine strateškog partnerstva; pozdravlja činjenicu da ESVD, u znak priznanja važnosti tog odnosa, razmatra mogućnost imenovanje voditelja izaslanstva EU-a u ASEAN-u; očekuje da će rezultat toga biti ostvarivanje pojačane koordinacije između voditelja izaslanstava EU-a u državama članicama ASEAN-a i veleposlanstava država članica EU-a te proširenje političke vjerodostojnosti i vidljivosti EU-a; poziva potpredsjednicu/Visoku predstavnicu i Komisiju da izrade novu, sveobuhvatniju strategiju za jugoistočnu Aziju;

| 7. | vjeruje da bi EU i njegove države članice trebali raditi na zajedničkom i usklađenom pristupu regiji ASEAN-a te podržavati i nadopunjavati jedni druge te time omogućiti EU-u da razvije snažniju gospodarsku i političku prisutnost u regiji; vjeruje da je važno da se poveća prisutnost predstavnika EU-a i država članica na svim razinama na regionalnim i nacionalnim skupovima ASEAN-a; |
| --- | --- |

7.

vjeruje da bi EU i njegove države članice trebali raditi na zajedničkom i usklađenom pristupu regiji ASEAN-a te podržavati i nadopunjavati jedni druge te time omogućiti EU-u da razvije snažniju gospodarsku i političku prisutnost u regiji; vjeruje da je važno da se poveća prisutnost predstavnika EU-a i država članica na svim razinama na regionalnim i nacionalnim skupovima ASEAN-a;

| 8. | predlaže da se Unija više potrudi kad je riječ o podizanju javne osviješćenosti u tim zemljama o činjenici da se vanjska politika Unije temelji na njenoj ulozi regulatorne sile koja nastoji promicati regionalnu integraciju političkim dijalogom, preferencijalnim trgovinskim sporazumima i sporazumima o partnerstvu; |
| --- | --- |

8.

predlaže da se Unija više potrudi kad je riječ o podizanju javne osviješćenosti u tim zemljama o činjenici da se vanjska politika Unije temelji na njenoj ulozi regulatorne sile koja nastoji promicati regionalnu integraciju političkim dijalogom, preferencijalnim trgovinskim sporazumima i sporazumima o partnerstvu;

| 9. | toplo pozdravlja pregovore o sedam sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i sedam pojedinačnih država članica ASEAN-a, koji će biti temelji čvršćih odnosa, te naglašava potrebu za ubrzanjem pregovora s preostalim državama članicama ASEAN-a; poziva na brzu ratifikaciju postojećih sporazuma o partnerstvu i suradnji (Partnership and Cooperation Agreement – PCA); vjeruje međutim da sporazumi o partnerstvu i suradnji s pojedinačnim državama ne bi trebali postati kamen spoticanja kad je riječ o ukupnim odnosima između EU-a i ASEAN-a; |
| --- | --- |

9.

toplo pozdravlja pregovore o sedam sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i sedam pojedinačnih država članica ASEAN-a, koji će biti temelji čvršćih odnosa, te naglašava potrebu za ubrzanjem pregovora s preostalim državama članicama ASEAN-a; poziva na brzu ratifikaciju postojećih sporazuma o partnerstvu i suradnji (Partnership and Cooperation Agreement – PCA); vjeruje međutim da sporazumi o partnerstvu i suradnji s pojedinačnim državama ne bi trebali postati kamen spoticanja kad je riječ o ukupnim odnosima između EU-a i ASEAN-a;

| 10. | podržava jačanje parlamentarne dimenzije odnosa; smatra da bi se uspostavljanjem službene međuparlamentarne skupštine EU-a i ASEAN-a, kad za to sazriju okolnosti, još više poboljšali odnosi između EU-a i država članica ASEAN-a te bi poslužila kao forum za multilateralnu razmjenu radi rješavanja pitanja od svjetske važnosti na sveobuhvatniji način; također predlaže stvaranje veza između Pododbora Parlamenta za ljudska prava i međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava; vjeruje da bi Ured za promicanje parlamentarne demokracije mogao pružiti pomoć međuparlamentarnoj skupštini ASEAN-a (AIPA) u gradnji kapaciteta uz jačanje uloge nacionalnih parlamenata, kao i AIPA-e u sklopu ASEAN-a; |
| --- | --- |

10.

podržava jačanje parlamentarne dimenzije odnosa; smatra da bi se uspostavljanjem službene međuparlamentarne skupštine EU-a i ASEAN-a, kad za to sazriju okolnosti, još više poboljšali odnosi između EU-a i država članica ASEAN-a te bi poslužila kao forum za multilateralnu razmjenu radi rješavanja pitanja od svjetske važnosti na sveobuhvatniji način; također predlaže stvaranje veza između Pododbora Parlamenta za ljudska prava i međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava; vjeruje da bi Ured za promicanje parlamentarne demokracije mogao pružiti pomoć međuparlamentarnoj skupštini ASEAN-a (AIPA) u gradnji kapaciteta uz jačanje uloge nacionalnih parlamenata, kao i AIPA-e u sklopu ASEAN-a;

| 11. | naglašava koristi povećanja broja zajedničkih sastanaka na visokoj razini te zajedničke suradnje i razumijevanja u sklopu multilateralnih foruma kao što su oni Ujedinjenih naroda i njihovih agencija odnosno Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

11.

naglašava koristi povećanja broja zajedničkih sastanaka na visokoj razini te zajedničke suradnje i razumijevanja u sklopu multilateralnih foruma kao što su oni Ujedinjenih naroda i njihovih agencija odnosno Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske trgovinske organizacije;

| 12. | naglašava bi se sastanci između Azije i Europe (ASEM) i parlamentarno partnerstvo Azije i Europe (ASEP), kao postojeći forumi za dijalog između EU-a i ASEAN-a na državnoj i parlamentarnoj razini, trebali poboljšati i proširiti; |
| --- | --- |

12.

naglašava bi se sastanci između Azije i Europe (ASEM) i parlamentarno partnerstvo Azije i Europe (ASEP), kao postojeći forumi za dijalog između EU-a i ASEAN-a na državnoj i parlamentarnoj razini, trebali poboljšati i proširiti;

| 13. | podupire ASEAN u stvaranju vlastitog prostora između oprečnih gospodarskih i sigurnosnih interesa Kine, Japana i Sjedinjenih Država; želio bi da EU bude aktivan politički partner ASEAN-u u sklopu potrage za mirnim rješenjima važnih sigurnosnih i geostrateških izazova slijedeći iskustvo EU-a u sprečavanju i rješavanju sukoba te rješavanju graničnih i teritorijalnih sporova radi doprinosa stvaranju mira i regionalne stabilnosti; |
| --- | --- |

13.

podupire ASEAN u stvaranju vlastitog prostora između oprečnih gospodarskih i sigurnosnih interesa Kine, Japana i Sjedinjenih Država; želio bi da EU bude aktivan politički partner ASEAN-u u sklopu potrage za mirnim rješenjima važnih sigurnosnih i geostrateških izazova slijedeći iskustvo EU-a u sprečavanju i rješavanju sukoba te rješavanju graničnih i teritorijalnih sporova radi doprinosa stvaranju mira i regionalne stabilnosti;

| 14. | zabrinut je zbog nedavnih događaja u Južnom kineskom moru te pozdravlja rad radne skupine na provedbi Deklaracije o ponašanju sudionika u južnom Kineskom moru kojim se želi pronaći mirno rješenje od uzajamne koristi za spor oko morske granice u tom području; |
| --- | --- |

14.

zabrinut je zbog nedavnih događaja u Južnom kineskom moru te pozdravlja rad radne skupine na provedbi Deklaracije o ponašanju sudionika u južnom Kineskom moru kojim se želi pronaći mirno rješenje od uzajamne koristi za spor oko morske granice u tom području;

| 15. | poziva Uniju da bliskom suradnjom s ASEAN-om doprinese ublažavanju geopolitičkih regionalnih napetosti, što podrazumijeva jačanje mehanizama za rješavanje sukoba; |
| --- | --- |

15.

poziva Uniju da bliskom suradnjom s ASEAN-om doprinese ublažavanju geopolitičkih regionalnih napetosti, što podrazumijeva jačanje mehanizama za rješavanje sukoba;

| 16. | primjećuje napore na području mjera protiv piratstva u državama ASEAN-a te pozdravlja dosadašnja pozitivna izvješća; ističe vrlo važnu i kompleksnu narav morskih dostavnih ruta na tom području za svjetsko gospodarstvo te njihovu ranjivost i smatra da bi to trebalo biti stalni predmet napora EU-a u regiji; |
| --- | --- |

16.

primjećuje napore na području mjera protiv piratstva u državama ASEAN-a te pozdravlja dosadašnja pozitivna izvješća; ističe vrlo važnu i kompleksnu narav morskih dostavnih ruta na tom području za svjetsko gospodarstvo te njihovu ranjivost i smatra da bi to trebalo biti stalni predmet napora EU-a u regiji;

| 17. | poziva Komisiju i ESVD da na temelju iskustva EU-a nastave pružati pomoć u sklopu postupka izgradnje kapaciteta tajništva ASEAN-a i institucija ASEAN-a; predlaže da se nastavi podrška regionalnoj integraciji ASEAN-a koju pruža program EU-a (ARISE); |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju i ESVD da na temelju iskustva EU-a nastave pružati pomoć u sklopu postupka izgradnje kapaciteta tajništva ASEAN-a i institucija ASEAN-a; predlaže da se nastavi podrška regionalnoj integraciji ASEAN-a koju pruža program EU-a (ARISE);

| 18. | podržava potporu međuregionalnim posjetima kulturnih izvođača te poziva države članice da potaknu veću prisutnost regije ASEAN u državnim medijima i obrazovnom programu te da povećaju njihovu prisutnost u regiji putem kulturnih ustanova i drugim sredstvima kojima bi se proširile i produbile kulturne veze s državama ASEAN-a te poboljšalo te promicalo zajedničko kulturno znanje i dijalog; |
| --- | --- |

18.

podržava potporu međuregionalnim posjetima kulturnih izvođača te poziva države članice da potaknu veću prisutnost regije ASEAN u državnim medijima i obrazovnom programu te da povećaju njihovu prisutnost u regiji putem kulturnih ustanova i drugim sredstvima kojima bi se proširile i produbile kulturne veze s državama ASEAN-a te poboljšalo te promicalo zajedničko kulturno znanje i dijalog;

| 19. | vjeruje da je vrijedno razmotriti organiziranje „kulturne” godine s različitom temom svake godine, u sklopu koje bi se jedna država EU-a predstavljala među državama članicama ASEAN-a i obrnuto, država ASEAN-a mogla bi se predstavljati u Europi; |
| --- | --- |

19.

vjeruje da je vrijedno razmotriti organiziranje „kulturne” godine s različitom temom svake godine, u sklopu koje bi se jedna država EU-a predstavljala među državama članicama ASEAN-a i obrnuto, država ASEAN-a mogla bi se predstavljati u Europi;

| 20. | pozdravlja činjenicu da je EU sada najveći partner u znanstvenoj suradnji s većinom država članica ASEAN-a, te predlaže da program Komisije za istraživanje i inovacije Obzor 2020. bude aktivnije promoviran među znanstvenim ustanovama u regiji; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja činjenicu da je EU sada najveći partner u znanstvenoj suradnji s većinom država članica ASEAN-a, te predlaže da program Komisije za istraživanje i inovacije Obzor 2020. bude aktivnije promoviran među znanstvenim ustanovama u regiji;

| 21. | ističe važnost programa razmjene, kako bi se pospješila mobilnost mladih, kao što je Erasmus, za međukulturnu studentsku i istraživačku suradnju između institucija visokog obrazovanja EU-a i ASEAN-a; predlaže osnivanje ASEAN-ovih centara za učenje na europskim sveučilištima te EU-ovih centara za učenje na sveučilištima ASEAN-a i proširenje mogućnosti kad je riječ o združenim diplomskim studijima; vjeruje da EU mora proširiti sveučilišne programe na engleskom kako bi azijskim studentima olakšao pristup europskim sveučilištima, dok bi se istraživačima iz EU-a trebalo pomoći u pristupu istraživačkim programima u Aziji, uključujući suradnju sa sveučilišnom mrežom ASEAN-a (AUN); |
| --- | --- |

21.

ističe važnost programa razmjene, kako bi se pospješila mobilnost mladih, kao što je Erasmus, za međukulturnu studentsku i istraživačku suradnju između institucija visokog obrazovanja EU-a i ASEAN-a; predlaže osnivanje ASEAN-ovih centara za učenje na europskim sveučilištima te EU-ovih centara za učenje na sveučilištima ASEAN-a i proširenje mogućnosti kad je riječ o združenim diplomskim studijima; vjeruje da EU mora proširiti sveučilišne programe na engleskom kako bi azijskim studentima olakšao pristup europskim sveučilištima, dok bi se istraživačima iz EU-a trebalo pomoći u pristupu istraživačkim programima u Aziji, uključujući suradnju sa sveučilišnom mrežom ASEAN-a (AUN);

| 22. | predlaže da se uporabom novog instrumenta partnerstva poduzmu koraci kako bi se intenzivirale redovne razmjene i zajednički postupci učenja kad je riječ o npr., multikulturalnim društvima i demokratskim strukturama za 21. stoljeće; ističe potrebu da se obuhvate prava manjina i promiče jednakost spolova i prava žena, te da se poboljšaju životni uvjeti djevojaka i žena, socijalni i radni standardi uključujući zabranu prisilnog rada i rada djece, da se promiče primjerena zaštita radnih mjesta i pristup dostojanstvenim uvjetima rada te razvijanje održivih i sveobuhvatnih državnih sustava blagostanja, pravnih i sigurnosnih sustava, gospodarske suradnje i drugih primjerenih mjera; |
| --- | --- |

22.

predlaže da se uporabom novog instrumenta partnerstva poduzmu koraci kako bi se intenzivirale redovne razmjene i zajednički postupci učenja kad je riječ o npr., multikulturalnim društvima i demokratskim strukturama za 21. stoljeće; ističe potrebu da se obuhvate prava manjina i promiče jednakost spolova i prava žena, te da se poboljšaju životni uvjeti djevojaka i žena, socijalni i radni standardi uključujući zabranu prisilnog rada i rada djece, da se promiče primjerena zaštita radnih mjesta i pristup dostojanstvenim uvjetima rada te razvijanje održivih i sveobuhvatnih državnih sustava blagostanja, pravnih i sigurnosnih sustava, gospodarske suradnje i drugih primjerenih mjera;

| 23. | ustraje na važnosti razvoja međuljudskih kontakata i pohvaljuje rad Azijsko-europske zaklade (ASEF), čija je temeljna funkcija razvijanje veza između civilnih društava u obje regije; poziva EU da preuzme aktivniju i istaknutiju institucionalnu ulogu od one običnog člana; |
| --- | --- |

23.

ustraje na važnosti razvoja međuljudskih kontakata i pohvaljuje rad Azijsko-europske zaklade (ASEF), čija je temeljna funkcija razvijanje veza između civilnih društava u obje regije; poziva EU da preuzme aktivniju i istaknutiju institucionalnu ulogu od one običnog člana;

| 24. | poziva na pokretanje inicijativa za bratimljenje gradova radi povezivanja regija u Europi s Azijom, što su područja na kojima se dosad nije odvijalo mnogo razmjena; |
| --- | --- |

24.

poziva na pokretanje inicijativa za bratimljenje gradova radi povezivanja regija u Europi s Azijom, što su područja na kojima se dosad nije odvijalo mnogo razmjena;

| 25. | predlaže da EU poveća svoju međuregionalnu suradnju s ASEAN-om kad je riječ o upravljanju i prevenciji kriza i katastrofa, velikim izazovima kao što su održiv razvoj u područjima sigurnosti hrane, upravljanja resursima (uključujući i upotrebu slatkovodnih i morskih resursa i u Mekong subregiji) i poljoprivrednog ulaganja, urbanizacije, povezanosti i prometa, kao i klimatskih promjena, obnovljive energije, energetske učinkovitosti, turizma, istraživanja i razvoja; |
| --- | --- |

25.

predlaže da EU poveća svoju međuregionalnu suradnju s ASEAN-om kad je riječ o upravljanju i prevenciji kriza i katastrofa, velikim izazovima kao što su održiv razvoj u područjima sigurnosti hrane, upravljanja resursima (uključujući i upotrebu slatkovodnih i morskih resursa i u Mekong subregiji) i poljoprivrednog ulaganja, urbanizacije, povezanosti i prometa, kao i klimatskih promjena, obnovljive energije, energetske učinkovitosti, turizma, istraživanja i razvoja;

| 26. | primjećuje da je siromaštvo i dalje problem u državama ASEAN-a te da posebno pogađa žene, slabije obrazovane osobe, seoska područja i manjinske etničke ili vjerske skupine; stoga uočava potrebu za poboljšanjem podjele bogatstva i promicanjem socijalne pravde na svim razinama te smatra da još uvijek postoji potreba za novom strategijom EU-a za promicanje razvoja i borbu protiv nejednakosti u tim zemljama, uključujući pristup financiranju mikrozajmovima; smatra da bi se ta strategija posebno trebala temeljiti na sljedećim načelima; koherencije politike razvoja, dugoročne učinkovitosti pomoći, davanja prvenstva osnovnim socijalnim potrebama i sudjelovanja nacionalnih zainteresiranih strana, uključujući nacionalnih parlamenata, lokalnih vlasti i nevladinih organizacija koje se bave razvojem i civilnog društva; |
| --- | --- |

26.

primjećuje da je siromaštvo i dalje problem u državama ASEAN-a te da posebno pogađa žene, slabije obrazovane osobe, seoska područja i manjinske etničke ili vjerske skupine; stoga uočava potrebu za poboljšanjem podjele bogatstva i promicanjem socijalne pravde na svim razinama te smatra da još uvijek postoji potreba za novom strategijom EU-a za promicanje razvoja i borbu protiv nejednakosti u tim zemljama, uključujući pristup financiranju mikrozajmovima; smatra da bi se ta strategija posebno trebala temeljiti na sljedećim načelima; koherencije politike razvoja, dugoročne učinkovitosti pomoći, davanja prvenstva osnovnim socijalnim potrebama i sudjelovanja nacionalnih zainteresiranih strana, uključujući nacionalnih parlamenata, lokalnih vlasti i nevladinih organizacija koje se bave razvojem i civilnog društva;

| 27. | naglašava činjenicu da bi EU trebao pomoći gradnji kapaciteta Međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava, kao i pružiti tehničku pomoć Odboru ASEAN-a za žene i djecu; |
| --- | --- |

27.

naglašava činjenicu da bi EU trebao pomoći gradnji kapaciteta Međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava, kao i pružiti tehničku pomoć Odboru ASEAN-a za žene i djecu;

| 28. | s nestrpljenjem iščekuje ostvarivanje pojačane suradnje i obostranog približavanja na području pitanja ljudskih prava kao što su sloboda izražavanja i sloboda medija, pravo na slobodu okupljanja i udruživanja, uključujući za sindikate, te smatra da EU i ASEAN imaju svoja područja u kojima se može ostvariti napredak kao npr., postupanje prema migrantima i manjinama; |
| --- | --- |

28.

s nestrpljenjem iščekuje ostvarivanje pojačane suradnje i obostranog približavanja na području pitanja ljudskih prava kao što su sloboda izražavanja i sloboda medija, pravo na slobodu okupljanja i udruživanja, uključujući za sindikate, te smatra da EU i ASEAN imaju svoja područja u kojima se može ostvariti napredak kao npr., postupanje prema migrantima i manjinama;

| 29. | očekuje da će pregled Opisa posla Međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava pružiti mogućnost za jačanje njezine uloge; poziva ASEAN da razvije standarde i pravila kojima se olakšava provedba njegove Deklaracije o ljudskim pravima; naglašava da obveze država članica ASEAN-a u okviru međunarodnog prava imaju prednost pred oprečnim odredbama u ovoj Deklaraciji; predlaže također da se u budućnosti razviju regionalni mehanizmi za rješavanje sporova i sankcioniranje kršenja ljudskih prava, po modelu iz drugih regija poput Europskog suda za ljudska prava; podržava pojačanu suradnju u zajedničkim pitanjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

29.

očekuje da će pregled Opisa posla Međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava pružiti mogućnost za jačanje njezine uloge; poziva ASEAN da razvije standarde i pravila kojima se olakšava provedba njegove Deklaracije o ljudskim pravima; naglašava da obveze država članica ASEAN-a u okviru međunarodnog prava imaju prednost pred oprečnim odredbama u ovoj Deklaraciji; predlaže također da se u budućnosti razviju regionalni mehanizmi za rješavanje sporova i sankcioniranje kršenja ljudskih prava, po modelu iz drugih regija poput Europskog suda za ljudska prava; podržava pojačanu suradnju u zajedničkim pitanjima ljudskih prava;

| 30. | potiče EU da pojača svoju pomoć i suradnju u borbi protiv korupcije, između ostalog potičući ratifikaciju i primjenu Konvencije UN-a protiv korupcije; |
| --- | --- |

30.

potiče EU da pojača svoju pomoć i suradnju u borbi protiv korupcije, između ostalog potičući ratifikaciju i primjenu Konvencije UN-a protiv korupcije;

| 31. | potiče Komisiju da nastavi pomagati državama ASEAN-a kako bi smanjile međusobne nejednakosti te da ih prati na njihovu putu prema političkoj, gospodarskoj i institucionalnoj integraciji na regionalnoj razini, pridajući pritom posebnu pozornost najslabije razvijenim zemljama (Kambodži, Laoskoj Narodnoj Demokratskoj Republici i Mjanmaru); |
| --- | --- |

31.

potiče Komisiju da nastavi pomagati državama ASEAN-a kako bi smanjile međusobne nejednakosti te da ih prati na njihovu putu prema političkoj, gospodarskoj i institucionalnoj integraciji na regionalnoj razini, pridajući pritom posebnu pozornost najslabije razvijenim zemljama (Kambodži, Laoskoj Narodnoj Demokratskoj Republici i Mjanmaru);

| 32. | potiče na primjenu smjernica zemljišne politike EU-a iz 2004. u borbi protiv prisvajanja zemljišta; posebice naglašava da bi se donatori trebali posvetiti zemljišnoj politici koja je usmjerena na obranu i jačanje malih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

32.

potiče na primjenu smjernica zemljišne politike EU-a iz 2004. u borbi protiv prisvajanja zemljišta; posebice naglašava da bi se donatori trebali posvetiti zemljišnoj politici koja je usmjerena na obranu i jačanje malih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava;

| 33. | izražava zadovoljstvo zbog odluke država članica ASEAN-a da ASEAN proglase zonom bez nuklearnog oružja te vjeruje da bi drugi trebali slijediti taj primjer; |
| --- | --- |

33.

izražava zadovoljstvo zbog odluke država članica ASEAN-a da ASEAN proglase zonom bez nuklearnog oružja te vjeruje da bi drugi trebali slijediti taj primjer;

| 34. | izražava zabrinutost u vezi s politikom zaštite okoliša, posebno zbog stope nezakonite sječe i paljenja stabala, te zbog smoga koji pritom nastaje i ima velike negativne učinke unutar i izvan granica ASEAN-a; žali zbog činjenice da je politika EU-a na području biogoriva doprinosi brzom povećanju proizvodnje palmina ulja što vodi do otimanja zemlje i/ili nepovoljnog zapošljavanja siromašnog seoskog stanovništva na plantažama uljane palme; smatra da je stoga od ključne važnosti u kontekstu razvojne pomoći podržati prava na zemlju siromašnih osoba u državama u razvoju; podržava ulaganje većeg truda u zaštitu okoliša i biološke raznolikosti, pohvaljuje rad centra za biološku raznolikost ASEAN-a i s nestrpljenjem iščekuje ostvarivanje bliže suradnju između EU-a i ASEAN-a u vezi s ublažavanjem posljedica klimatskih promjena i prilagodbom na klimatske promjene; |
| --- | --- |

34.

izražava zabrinutost u vezi s politikom zaštite okoliša, posebno zbog stope nezakonite sječe i paljenja stabala, te zbog smoga koji pritom nastaje i ima velike negativne učinke unutar i izvan granica ASEAN-a; žali zbog činjenice da je politika EU-a na području biogoriva doprinosi brzom povećanju proizvodnje palmina ulja što vodi do otimanja zemlje i/ili nepovoljnog zapošljavanja siromašnog seoskog stanovništva na plantažama uljane palme; smatra da je stoga od ključne važnosti u kontekstu razvojne pomoći podržati prava na zemlju siromašnih osoba u državama u razvoju; podržava ulaganje većeg truda u zaštitu okoliša i biološke raznolikosti, pohvaljuje rad centra za biološku raznolikost ASEAN-a i s nestrpljenjem iščekuje ostvarivanje bliže suradnju između EU-a i ASEAN-a u vezi s ublažavanjem posljedica klimatskih promjena i prilagodbom na klimatske promjene;

| 35. | poziva države članice ASEAN-a da postignu sporazum oko koordiniranih mjera za sprečavanje i borbu protiv velikih požara koji imaju razoran učinak na okoliš; potiče Indoneziju da ratificira sporazum iz 2002. o zagađenju koje je posljedica požara u regiji; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice ASEAN-a da postignu sporazum oko koordiniranih mjera za sprečavanje i borbu protiv velikih požara koji imaju razoran učinak na okoliš; potiče Indoneziju da ratificira sporazum iz 2002. o zagađenju koje je posljedica požara u regiji;

| 36. | ističe da bi EU trebao također pojačati politički dijalog i suradnju na pitanjima poput temeljnih prava, uključujući prava etničkih i vjerskih manjina, štiteći pritom slobodu izražavanja i slobodan protok informacija, te isto tako o pitanjima od zajedničkog interesa koja se odnose na vladavinu prava i pitanjima sigurnosti kao što su borba protiv transnacionalnog kriminala, korupcije, utaje poreza, pranja novca i trgovine ljudima i drogom, borba protiv terorizma, neširenje nuklearnog naoružanja, razoružanje, pomorska sigurnost i kibernetička sigurnost; |
| --- | --- |

36.

ističe da bi EU trebao također pojačati politički dijalog i suradnju na pitanjima poput temeljnih prava, uključujući prava etničkih i vjerskih manjina, štiteći pritom slobodu izražavanja i slobodan protok informacija, te isto tako o pitanjima od zajedničkog interesa koja se odnose na vladavinu prava i pitanjima sigurnosti kao što su borba protiv transnacionalnog kriminala, korupcije, utaje poreza, pranja novca i trgovine ljudima i drogom, borba protiv terorizma, neširenje nuklearnog naoružanja, razoružanje, pomorska sigurnost i kibernetička sigurnost;

| 37. | zabrinut je zbog urbanističkih izazova s kojima se suočavaju zemlje ASEAN-a, koji su posljedica njihova gospodarskog rasta, uključujući područja kao što su upravljanje migracijskim tokovima iz sela u gradove, urbanističko planiranje, gradnja osnovne infrastrukture i pružanje osnovnih usluga, mjere u sklopu prevencije širenja sirotinjskih četvrti te prikladnost korištenja čistim i obnovljivim izvorima energije kako bi se smanjilo onečišćenje; poziva Komisiju da surađuje sa zemljama ASEAN-a u strategijama usmjerenima na navedene probleme; |
| --- | --- |

37.

zabrinut je zbog urbanističkih izazova s kojima se suočavaju zemlje ASEAN-a, koji su posljedica njihova gospodarskog rasta, uključujući područja kao što su upravljanje migracijskim tokovima iz sela u gradove, urbanističko planiranje, gradnja osnovne infrastrukture i pružanje osnovnih usluga, mjere u sklopu prevencije širenja sirotinjskih četvrti te prikladnost korištenja čistim i obnovljivim izvorima energije kako bi se smanjilo onečišćenje; poziva Komisiju da surađuje sa zemljama ASEAN-a u strategijama usmjerenima na navedene probleme;

| 38. | predlaže pružanje potpore regionalnoj gospodarskoj integraciji, osobito kad je riječ o slobodnom protoku robe, usluga i ulaganja, mobilnosti kvalificiranih radnika i dodatno jačanje suradnje u sklopu upravljanja katastrofama i krizama, sigurnosti i borbe protiv siromaštva te problema povezanih s migracijom; |
| --- | --- |

38.

predlaže pružanje potpore regionalnoj gospodarskoj integraciji, osobito kad je riječ o slobodnom protoku robe, usluga i ulaganja, mobilnosti kvalificiranih radnika i dodatno jačanje suradnje u sklopu upravljanja katastrofama i krizama, sigurnosti i borbe protiv siromaštva te problema povezanih s migracijom;

| 39. | podsjeća na to da je također važno podržati rastući privatni sektor jačanjem dijaloga između europskih i azijskih poduzeća i javno-privatne suradnje u financijskim, ulagačkim, gospodarskim i trgovačkim pitanjima te u pitanjima povezanim s davanjem međunarodne dimenzije europskim MPS-ima i njihovu pristupu tržištu te s tekućom svjetskom financijskom krizom; potiče u tom smislu razmjenu najboljih praksi između EU-a i ASEAN-a; |
| --- | --- |

39.

podsjeća na to da je također važno podržati rastući privatni sektor jačanjem dijaloga između europskih i azijskih poduzeća i javno-privatne suradnje u financijskim, ulagačkim, gospodarskim i trgovačkim pitanjima te u pitanjima povezanim s davanjem međunarodne dimenzije europskim MPS-ima i njihovu pristupu tržištu te s tekućom svjetskom financijskom krizom; potiče u tom smislu razmjenu najboljih praksi između EU-a i ASEAN-a;

| 40. | primjećuje da više izvoznika tekstila u EU među državama članicama ASEAN-a predstavlja važan gospodarski sektor i podsjeća da je odobrenje za opće sustave povlastica (GSP i GSP+) povezano s provedbom temeljnih radnih standarda i konvencija Međunarodne organizacije rada te drugih važnih konvencija koje su od ključne važnosti za ostvarivanje održivog razvoja; |
| --- | --- |

40.

primjećuje da više izvoznika tekstila u EU među državama članicama ASEAN-a predstavlja važan gospodarski sektor i podsjeća da je odobrenje za opće sustave povlastica (GSP i GSP+) povezano s provedbom temeljnih radnih standarda i konvencija Međunarodne organizacije rada te drugih važnih konvencija koje su od ključne važnosti za ostvarivanje održivog razvoja;

| 41. | poziva vođe država članica ASEAN-a da podrže cilj EU-a da sudjeluje u budućim sastancima na vrhu istočne Azije nakon pristupanja Europske unije Ugovoru o prijateljstvu i suradnji u jugoistočnoj Aziji; |
| --- | --- |

41.

poziva vođe država članica ASEAN-a da podrže cilj EU-a da sudjeluje u budućim sastancima na vrhu istočne Azije nakon pristupanja Europske unije Ugovoru o prijateljstvu i suradnji u jugoistočnoj Aziji;

| 42. | pozdravlja mirovni proces i demokratske reforme u Burmi/Mjanmaru, koji predstavljaju povijesnu priliku za jačanje odnosa EU-a i ASEAN-a; i dalje je međutim zabrinut zbog položaja etničkih manjina; zahtijeva od burmanske vlade i njezinih susjeda iz ASEAN-a, posebno u vezi s etničkom skupinom Rohingya, da učine sve što je u njihovoj moći kako bi poboljšali životne uvjete i prava građana; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja mirovni proces i demokratske reforme u Burmi/Mjanmaru, koji predstavljaju povijesnu priliku za jačanje odnosa EU-a i ASEAN-a; i dalje je međutim zabrinut zbog položaja etničkih manjina; zahtijeva od burmanske vlade i njezinih susjeda iz ASEAN-a, posebno u vezi s etničkom skupinom Rohingya, da učine sve što je u njihovoj moći kako bi poboljšali životne uvjete i prava građana;

| 43. | pozdravlja ratifikaciju Statuta Međunarodnog kaznenog suda (MKS) od strane Kambodže i Filipina te potiče sve države članice ASEAN-a da učine isto; također apelira na sve države članice ASEAN-a da slijede svjetski trend ukidanja smrtne kazne; potiče države članice ASEAN-a da ratificiraju i primjenjuju Konvenciju UN-a protiv korupcije; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja ratifikaciju Statuta Međunarodnog kaznenog suda (MKS) od strane Kambodže i Filipina te potiče sve države članice ASEAN-a da učine isto; također apelira na sve države članice ASEAN-a da slijede svjetski trend ukidanja smrtne kazne; potiče države članice ASEAN-a da ratificiraju i primjenjuju Konvenciju UN-a protiv korupcije;

| 44. | pohvaljuje Indoneziju i Filipine za njihovo aktivno sudjelovanje u Partnerstvu otvorenih vlada i pokazanu predanost jačanju veće otvorenosti vlada i javnog integriteta; predlaže da preostale države ASEAN-a zatraže članstvo u Partnerstvu otvorenih vlada i razviju svoje akcijske planove u bliskoj i sadržajnoj suradnji s civilnim društvom i lokalnim organizacijama; |
| --- | --- |

44.

pohvaljuje Indoneziju i Filipine za njihovo aktivno sudjelovanje u Partnerstvu otvorenih vlada i pokazanu predanost jačanju veće otvorenosti vlada i javnog integriteta; predlaže da preostale države ASEAN-a zatraže članstvo u Partnerstvu otvorenih vlada i razviju svoje akcijske planove u bliskoj i sadržajnoj suradnji s civilnim društvom i lokalnim organizacijama;

| 45. | izražava međutim zabrinutost zbog činjenice da u mnogim državama ASEAN-a slučajevi prisvajanja zemljišta, nekažnjavanje onih koji su povezani s vladajućim elitama i korupcija ugrožavaju golem gospodarski i društveni napredak u regiji ASEAN; |
| --- | --- |

45.

izražava međutim zabrinutost zbog činjenice da u mnogim državama ASEAN-a slučajevi prisvajanja zemljišta, nekažnjavanje onih koji su povezani s vladajućim elitama i korupcija ugrožavaju golem gospodarski i društveni napredak u regiji ASEAN;

| 46. | nalaže svojem predsjedniku da proslijedi ovu rezoluciju ESVD-u, Vijeću i Komisiji, međuparlamentarnoj skupštini ASEAN-a (AIPA), Tajništvu ASEAN-a te vladama i parlamentima država članica ASEAN-a. |
| --- | --- |

46.

nalaže svojem predsjedniku da proslijedi ovu rezoluciju ESVD-u, Vijeću i Komisiji, međuparlamentarnoj skupštini ASEAN-a (AIPA), Tajništvu ASEAN-a te vladama i parlamentima država članica ASEAN-a.

---

(1)  SL C 85, 8.4.1980., str. 83.

(2)  SL L 154, 15.6.2012., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0367.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0286.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0245.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0189.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0058.

(8)  SL C 188 E, 28.6.2012., str. 57.

(9)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 201.

(10)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 120.

(11)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 154.

(12)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 152.

(13)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 76.

(14)  SL C 67 E, 18.3.2010., str. 144.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/83

---

P7_TA(2014)0031

Borba protiv kaznenih djela povezanih s divljom florom i faunom

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o kriminalu povezanom s divljom florom i faunom (2013/2747(RSP))

(2016/C 482/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju UN-ove Komisije za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe iz travnja 2013., koju je podržalo Gospodarsko i socijalno vijeće UN-a u srpnju 2013., kojom potiče države članice UN-a „da proglase nezakonito krijumčarenje divljim biljnim i životinjskim vrstama ozbiljnim kaznenim djelom kada su uključene skupine organiziranog kriminala”, smjestivši ga tako na istu razinu s trgovinom ljudima i krijumčarenjem droge, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju UN-ove Komisije za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe iz travnja 2013., koju je podržalo Gospodarsko i socijalno vijeće UN-a u srpnju 2013., kojom potiče države članice UN-a „da proglase nezakonito krijumčarenje divljim biljnim i životinjskim vrstama ozbiljnim kaznenim djelom kada su uključene skupine organiziranog kriminala”, smjestivši ga tako na istu razinu s trgovinom ljudima i krijumčarenjem droge,

| — | uzimajući u obzir istragu o internetskoj trgovini slonovačom unutar EU-a koju su proveli INTERPOL i Međunarodni fond za dobrobit životinja (IFAW), a kojom se utvrdilo da je provođenje zakona o internetskom kriminalu povezanim s divljom i faunom i florom u povojima te je pozvao na uvođenje posebnog zakonodavstva o internetskoj trgovini kojim bi se regulirala trgovina divljim biljnim i životinjskim vrstama u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istragu o internetskoj trgovini slonovačom unutar EU-a koju su proveli INTERPOL i Međunarodni fond za dobrobit životinja (IFAW), a kojom se utvrdilo da je provođenje zakona o internetskom kriminalu povezanim s divljom i faunom i florom u povojima te je pozvao na uvođenje posebnog zakonodavstva o internetskoj trgovini kojim bi se regulirala trgovina divljim biljnim i životinjskim vrstama u EU-u,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o EU strateškim ciljevima za 16. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) održane u Bangkoku (Tajland) od 3. do 14. ožujka 2013 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o EU strateškim ciljevima za 16. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) održane u Bangkoku (Tajland) od 3. do 14. ožujka 2013 (1),

| — | uzimajući u obzir rezultate gore spomenutog sastanka konferencije ugovornih stranaka (CoP 16) na kojoj su se stranke dogovorile o nizu konkretnih mjera protiv krivolova i krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta, uključujući odluke 16.39 – 16.40 i odluke 16.78 – 16.83, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate gore spomenutog sastanka konferencije ugovornih stranaka (CoP 16) na kojoj su se stranke dogovorile o nizu konkretnih mjera protiv krivolova i krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta, uključujući odluke 16.39 – 16.40 i odluke 16.78 – 16.83,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju CITES, provedenu u Europskoj uniji putem Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (2) te Uredbu Komisije (EZ) br. 865/2006 kojom se uspostavljaju detaljna pravila o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju CITES, provedenu u Europskoj uniji putem Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (2) te Uredbu Komisije (EZ) br. 865/2006 kojom se uspostavljaju detaljna pravila o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 (3),

| — | uzimajući u obzir preporuku br. 155 (2011) Stalnog odbora Bernske konvencije o nezakonitom ubijanju, stupičarenju i trgovini divljim pticama, donesenu 2. prosinca 2011. te popratni plan Komisije za iskorjenjivanje nezakonitog ubijanja, stupičarenja i trgovine pticama (12/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku br. 155 (2011) Stalnog odbora Bernske konvencije o nezakonitom ubijanju, stupičarenju i trgovini divljim pticama, donesenu 2. prosinca 2011. te popratni plan Komisije za iskorjenjivanje nezakonitog ubijanja, stupičarenja i trgovine pticama (12/2012),

| — | uzimajući u obzir nedavne inicijative SAD-a, Filipina i Gabona za uništavanje svojih zaliha nezakonite slonovače kako bi se podigla svijest javnosti u vezi s povećanom potražnjom za slonovačom, većim razinama nezakonite trgovine i krivolova te poduzele mjere protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne inicijative SAD-a, Filipina i Gabona za uništavanje svojih zaliha nezakonite slonovače kako bi se podigla svijest javnosti u vezi s povećanom potražnjom za slonovačom, većim razinama nezakonite trgovine i krivolova te poduzele mjere protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu jedanaest vođa afričkih država u kojima su rasprostranjeni slonovi od 26. rujna 2013., kao dio obveze Clintonove globalne inicijative djelovanja za Partnerstvo za spas afričkih slonova, kojom se potiču druge zemlje da „proglase ili ponovo proglase nacionalni moratorij na sav komercijalni uvoz, izvoz i domaću prodaju i kupovinu kljova i proizvoda od slonovače sve dok populacije divljih slonova više ne budu ugrožene krivolovom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu jedanaest vođa afričkih država u kojima su rasprostranjeni slonovi od 26. rujna 2013., kao dio obveze Clintonove globalne inicijative djelovanja za Partnerstvo za spas afričkih slonova, kojom se potiču druge zemlje da „proglase ili ponovo proglase nacionalni moratorij na sav komercijalni uvoz, izvoz i domaću prodaju i kupovinu kljova i proizvoda od slonovače sve dok populacije divljih slonova više ne budu ugrožene krivolovom”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2013. o „organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuka za djelovanje i poduzimanje inicijativa (konačno izvješće) (4), a posebno njezin stavak 127. te rezoluciju od 11. lipnja 2013. o „organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca”: preporuke za djelovanje i poduzimanje inicijativa (privremeno izvješće)” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2013. o „organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuka za djelovanje i poduzimanje inicijativa (konačno izvješće) (4), a posebno njezin stavak 127. te rezoluciju od 11. lipnja 2013. o „organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca”: preporuke za djelovanje i poduzimanje inicijativa (privremeno izvješće)” (5),

| — | uzimajući u obzir rezultate radionice o međunarodnom kriminalu povezanom s divljom faunom i florom koju je održao njegov Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane 27. veljače 2013. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate radionice o međunarodnom kriminalu povezanom s divljom faunom i florom koju je održao njegov Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane 27. veljače 2013. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji od 29. listopada 2013. o kriminalu povezanom s divljom florom i faunom (O-000123/2013 – B7-0529/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji od 29. listopada 2013. o kriminalu povezanom s divljom florom i faunom (O-000123/2013 – B7-0529/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je sada kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama, uključujući krivolov i nezakonitu sječu, prijevoz nezakonitih proizvoda i derivata divljih životinja te nezakonitu prodaju u potrošačkim zemljama, ozbiljna transnacionalna grana s godišnjim prometom od najmanje 19 milijardi dolara te je sada četvrta najveća nezakonita aktivnost na svijetu nakon krijumčarenja droge, krivotvorenja i trgovine ljudima, |
| --- | --- |

A.

budući da je sada kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama, uključujući krivolov i nezakonitu sječu, prijevoz nezakonitih proizvoda i derivata divljih životinja te nezakonitu prodaju u potrošačkim zemljama, ozbiljna transnacionalna grana s godišnjim prometom od najmanje 19 milijardi dolara te je sada četvrta najveća nezakonita aktivnost na svijetu nakon krijumčarenja droge, krivotvorenja i trgovine ljudima,

| B. | budući da nezakonito krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta često uključuje transnacionalne mreže organiziranog kriminala te takve mreže i militantne pobunjeničke skupine koriste kao izvor prihoda; |
| --- | --- |

B.

budući da nezakonito krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta često uključuje transnacionalne mreže organiziranog kriminala te takve mreže i militantne pobunjeničke skupine koriste kao izvor prihoda;

| C. | budući da kriminal povezan s divljom faunom i florom prijeti dobrobiti životinjskih jedinki i očuvanju uključenih životinjskih i biljnih vrsta te ugrožava čitave lokalne ekosustave; |
| --- | --- |

C.

budući da kriminal povezan s divljom faunom i florom prijeti dobrobiti životinjskih jedinki i očuvanju uključenih životinjskih i biljnih vrsta te ugrožava čitave lokalne ekosustave;

| D. | budući da je kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama postao ozbiljna prijetnja sigurnosti, političkoj stabilnosti, gospodarstvu, izvoru zarade na lokalnoj razini, prirodnim resursima i kulturnom nasljeđu mnogih zemalja; budući da je opseg odgovora potrebnog da bi se učinkovito riješile te prijetnje često izvan isključive nadležnosti agencija za provedbu zakona o ekologiji i divljim biljnim i životinjskim vrstama ili samo jedne zemlje ili regije; |
| --- | --- |

D.

budući da je kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama postao ozbiljna prijetnja sigurnosti, političkoj stabilnosti, gospodarstvu, izvoru zarade na lokalnoj razini, prirodnim resursima i kulturnom nasljeđu mnogih zemalja; budući da je opseg odgovora potrebnog da bi se učinkovito riješile te prijetnje često izvan isključive nadležnosti agencija za provedbu zakona o ekologiji i divljim biljnim i životinjskim vrstama ili samo jedne zemlje ili regije;

| E. | budući da je nezakonito krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta velika prijetnja ne samo sigurnosti, vladavini prava i razvoju lokalnih zajednica u kojima se biljne i životinjske vrste uništavaju, već i miru i sigurnosti nacija i regija u kojima se te zajednice nalaze, kao i održivom svjetskom razvoju; |
| --- | --- |

E.

budući da je nezakonito krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta velika prijetnja ne samo sigurnosti, vladavini prava i razvoju lokalnih zajednica u kojima se biljne i životinjske vrste uništavaju, već i miru i sigurnosti nacija i regija u kojima se te zajednice nalaze, kao i održivom svjetskom razvoju;

| F. | budući da borba protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama zahtijeva usklađeni svjetski odgovor na najvišoj političkoj razini te između agencija za provedbu zakona na međunarodnoj i nacionalnoj razini, kao i učinkovitu upotrebu sredstava za jačanje provedbe zakona i kaznenopravnih sustava; |
| --- | --- |

F.

budući da borba protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama zahtijeva usklađeni svjetski odgovor na najvišoj političkoj razini te između agencija za provedbu zakona na međunarodnoj i nacionalnoj razini, kao i učinkovitu upotrebu sredstava za jačanje provedbe zakona i kaznenopravnih sustava;

| G. | budući da će sve dok potražnja za proizvodima divljih biljnih i životinjskih vrsta bude i dalje velika, a napori u provođenju zakona mali, zakonita trgovina i dalje biti paravan za nezakonitu trgovinu te će pokretati krivolov; |
| --- | --- |

G.

budući da će sve dok potražnja za proizvodima divljih biljnih i životinjskih vrsta bude i dalje velika, a napori u provođenju zakona mali, zakonita trgovina i dalje biti paravan za nezakonitu trgovinu te će pokretati krivolov;

| 1. | naglašava da je Europska unija važno tržište i tranzitni pravac nezakonitu trgovinu divljim biljnim i životinjskim vrstama; skreće pozornost na činjenicu da Europol procjenjuje da prihodi prikupljeni krijumčarenjem ugroženih vrsta iznose od 18 do 26 milijardi eura godišnje, a Europska unija je vodeće svjetsko odredišno tržište; |
| --- | --- |

1.

naglašava da je Europska unija važno tržište i tranzitni pravac nezakonitu trgovinu divljim biljnim i životinjskim vrstama; skreće pozornost na činjenicu da Europol procjenjuje da prihodi prikupljeni krijumčarenjem ugroženih vrsta iznose od 18 do 26 milijardi eura godišnje, a Europska unija je vodeće svjetsko odredišno tržište;

| 2. | naglašava da je cilj CITES-a osigurati da međunarodna trgovina divljim biljnim i životinjskim vrstama ne prijeti opstanku vrsta u divljini; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je cilj CITES-a osigurati da međunarodna trgovina divljim biljnim i životinjskim vrstama ne prijeti opstanku vrsta u divljini;

| 3. | zabrinut je da je organizacija Global Financial Integrity u izvješću pod nazivom „Transnacionalni kriminal u zemljama u razvoju” u veljači 2011. nezakonitu trgovinu proizvodima od divljih biljnih i životinjskih vrsta samo preko interneta procijenila na 10 milijardi dolara godišnje; |
| --- | --- |

3.

zabrinut je da je organizacija Global Financial Integrity u izvješću pod nazivom „Transnacionalni kriminal u zemljama u razvoju” u veljači 2011. nezakonitu trgovinu proizvodima od divljih biljnih i životinjskih vrsta samo preko interneta procijenila na 10 milijardi dolara godišnje;

| 4. | izražava zabrinutost zbog veće povezanosti osoba i novca povezanih s trgovinom divljim biljnim i životinjskim vrstama s drugim oblicima organiziranog kriminalnog djelovanja, uključujući krijumčarenje droge i oružja, korupciju i prijevaru, kao i militantnost i terorizam; |
| --- | --- |

4.

izražava zabrinutost zbog veće povezanosti osoba i novca povezanih s trgovinom divljim biljnim i životinjskim vrstama s drugim oblicima organiziranog kriminalnog djelovanja, uključujući krijumčarenje droge i oružja, korupciju i prijevaru, kao i militantnost i terorizam;

| 5. | zabrinut je da nedostatak kapaciteta provedbe zakona, velike zarade i male kazne čine krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta primamljivim za organizirane kriminalne skupine, osobito one koje se bave krijumčarenjem; |
| --- | --- |

5.

zabrinut je da nedostatak kapaciteta provedbe zakona, velike zarade i male kazne čine krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta primamljivim za organizirane kriminalne skupine, osobito one koje se bave krijumčarenjem;

| 6. | naglašava da je potrebno, ako Europska unija i države članice žele zaista imati vodeću ulogu u zaštiti ugroženih vrsta, ne samo hitno osigurati aktivnu i ambicioznu promidžbu međunarodnih pregovora, već i stvoriti najprikladniji pravni okvir i okvir za provedbu uvjeta kojim bi se osiguralo da sve rupe u zakonu koje doprinose toj nezakonitoj trgovini budu riješene u njezinim granicama; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je potrebno, ako Europska unija i države članice žele zaista imati vodeću ulogu u zaštiti ugroženih vrsta, ne samo hitno osigurati aktivnu i ambicioznu promidžbu međunarodnih pregovora, već i stvoriti najprikladniji pravni okvir i okvir za provedbu uvjeta kojim bi se osiguralo da sve rupe u zakonu koje doprinose toj nezakonitoj trgovini budu riješene u njezinim granicama;

| 7. | skreće pozornost na činjenicu da kriminal povezan s divljom faunom i florom može biti ozbiljna prijetnja vladavini prava i održivom razvoju; |
| --- | --- |

7.

skreće pozornost na činjenicu da kriminal povezan s divljom faunom i florom može biti ozbiljna prijetnja vladavini prava i održivom razvoju;

| 8. | svjestan je da se krivolov različitih divljih biljnih i životinjskih vrsta događa i na teritoriju EU-a te da se još uvijek događaju ubijanja, hvatanja, lov i trgovina rijetkim vrstama koje su posebno zaštićene pa čak i ugroženim vrstama navedenima u Prilogu IV. Direktivi 92/43/EEZ (Direktiva o staništima) i Prilogu I. Direktivi 2009/147/EC (Direktiva o pticama); |
| --- | --- |

8.

svjestan je da se krivolov različitih divljih biljnih i životinjskih vrsta događa i na teritoriju EU-a te da se još uvijek događaju ubijanja, hvatanja, lov i trgovina rijetkim vrstama koje su posebno zaštićene pa čak i ugroženim vrstama navedenima u Prilogu IV. Direktivi 92/43/EEZ (Direktiva o staništima) i Prilogu I. Direktivi 2009/147/EC (Direktiva o pticama);

Djelovanje unutar EU-a

| 9. | potiče Komisiju da odmah odredi akcijski plan EU-a protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama i krijumčarenja, uključujući očekivane rezultate i rokove; |
| --- | --- |

9.

potiče Komisiju da odmah odredi akcijski plan EU-a protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama i krijumčarenja, uključujući očekivane rezultate i rokove;

| 10. | naglašava da je EU važno tranzitno odredište nezakonitih proizvoda divljih biljnih i životinjskih vrsta poput slonovače i živih životinja, kao što je naglašeno u nedavnom izvješću TRAFFIC-a (6) te je stoga u povoljnom položaju za kontrolu nad tom trgovinom; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je EU važno tranzitno odredište nezakonitih proizvoda divljih biljnih i životinjskih vrsta poput slonovače i živih životinja, kao što je naglašeno u nedavnom izvješću TRAFFIC-a (6) te je stoga u povoljnom položaju za kontrolu nad tom trgovinom;

| 11. | poziva države članice da uvedu moratorij na sav komercijalni uvoz, izvoz i domaću prodaju i kupovinu kljova te neobrađenih i obrađenih proizvoda od slonovače sve dok populacije divljih slonova više ne budu ugrožene krivolovom; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice da uvedu moratorij na sav komercijalni uvoz, izvoz i domaću prodaju i kupovinu kljova te neobrađenih i obrađenih proizvoda od slonovače sve dok populacije divljih slonova više ne budu ugrožene krivolovom;

| 12. | poziva države članice da se pridruže drugim strankama Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) u slanju jasnih upozorenja protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta i potražnje za nezakonitim proizvodima od divljih biljnih i životinjskih vrsta uništavanjem vlastitih zaliha nezakonite slonovače; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice da se pridruže drugim strankama Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) u slanju jasnih upozorenja protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta i potražnje za nezakonitim proizvodima od divljih biljnih i životinjskih vrsta uništavanjem vlastitih zaliha nezakonite slonovače;

| 13. | poziva države članice da potpuno provedu Preporuku Komisije 2007/425/EZ kojom se određuje paket mjera za provedbu Uredbe (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divljih biljaka i životinja uređenjem trgovine njima; preporučuje da države članice osiguraju trenutačno zapljenu svih oduzetih primjeraka kako bi se bolje proveo CITES i zaštitila dobrobit živih životinja; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice da potpuno provedu Preporuku Komisije 2007/425/EZ kojom se određuje paket mjera za provedbu Uredbe (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divljih biljaka i životinja uređenjem trgovine njima; preporučuje da države članice osiguraju trenutačno zapljenu svih oduzetih primjeraka kako bi se bolje proveo CITES i zaštitila dobrobit živih životinja;

| 14. | poziva Komisiju da uključi Stalni odbor CITES-a u vezi s odlukom 16.47 konferencije ugovornih stranaka (CoP 16) o odredbama da se regulira odlaganje primjeraka kojima se nezakonito trgovalo i koji su zaplijenjeni kako bi se osigurali koordinirani pristupi razmjeni informacija i brzom udomljavanju zaplijenjenih živih životinja; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da uključi Stalni odbor CITES-a u vezi s odlukom 16.47 konferencije ugovornih stranaka (CoP 16) o odredbama da se regulira odlaganje primjeraka kojima se nezakonito trgovalo i koji su zaplijenjeni kako bi se osigurali koordinirani pristupi razmjeni informacija i brzom udomljavanju zaplijenjenih živih životinja;

| 15. | potiče države članice da ojačaju pravosuđe u EU-u boljom osviještenošću, kapacitetom i resursima kako bi se osiguralo učinkovito kazneno gonjenje za nezakonito krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta te da kriminalci dobiju kazne razmjerne ozbiljnosti kaznenog djela; stoga potiče Komisiju da usmjeri usklađivanje među državama članicama u okviru Preporuke Komisije br. 2007/425/EZ kako države članice s najmanjim kaznama ne bi bile korištene kao odabrane ulazne točke; |
| --- | --- |

15.

potiče države članice da ojačaju pravosuđe u EU-u boljom osviještenošću, kapacitetom i resursima kako bi se osiguralo učinkovito kazneno gonjenje za nezakonito krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta te da kriminalci dobiju kazne razmjerne ozbiljnosti kaznenog djela; stoga potiče Komisiju da usmjeri usklađivanje među državama članicama u okviru Preporuke Komisije br. 2007/425/EZ kako države članice s najmanjim kaznama ne bi bile korištene kao odabrane ulazne točke;

| 16. | poziva Komisiju da pomno nadzire i nadgleda provedbu Direktive 2008/99/EZ o zaštiti okoliša koristeći kazneni zakon, s obzirom da sada, u nekim državama članicama, još ne postoji odredba za učinkovite kaznene sankcije koje su, u okviru direktive, također nužne za one koji ubijaju, uništavaju, posjeduju ili uzimaju primjerke zaštićenih divljih biljnih i životinjskih vrsta; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da pomno nadzire i nadgleda provedbu Direktive 2008/99/EZ o zaštiti okoliša koristeći kazneni zakon, s obzirom da sada, u nekim državama članicama, još ne postoji odredba za učinkovite kaznene sankcije koje su, u okviru direktive, također nužne za one koji ubijaju, uništavaju, posjeduju ili uzimaju primjerke zaštićenih divljih biljnih i životinjskih vrsta;

| 17. | poziva, ne temelju zabrinutosti sličnih onima koje su izražene u UN-ovoj rezoluciji iz svibnja 2013. koja uključuje kriminal povezan sa šumama, na reviziju postojećih instrumenata EU-a u vezi s nezakonitom trgovinom drva i drugim radnjama u vezi sa šumom kako bi odredio jesu li dovoljno primjereni i učinkoviti za borbu s visokim brojkama u nezakonitoj trgovini koje su trenutno zabilježene u EU-u; |
| --- | --- |

17.

poziva, ne temelju zabrinutosti sličnih onima koje su izražene u UN-ovoj rezoluciji iz svibnja 2013. koja uključuje kriminal povezan sa šumama, na reviziju postojećih instrumenata EU-a u vezi s nezakonitom trgovinom drva i drugim radnjama u vezi sa šumom kako bi odredio jesu li dovoljno primjereni i učinkoviti za borbu s visokim brojkama u nezakonitoj trgovini koje su trenutno zabilježene u EU-u;

| 18. | skreće pozornost na činjenicu da trenutno unutar EU-a još uvijek postoje velike razlike među državama članicama s obzirom na sustav kazni protiv onih koji trguju, hvataju, love ili posjeduju primjerke zaštićenih divljih biljnih i životinjskih vrsta; ističe da takvo različito postupanje među državama članicama s obzirom na kazne često nepovoljno utječe na učinkovitost nadzornih sustava te učinkovitost onih koji su odgovorni za nadzor u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

18.

skreće pozornost na činjenicu da trenutno unutar EU-a još uvijek postoje velike razlike među državama članicama s obzirom na sustav kazni protiv onih koji trguju, hvataju, love ili posjeduju primjerke zaštićenih divljih biljnih i životinjskih vrsta; ističe da takvo različito postupanje među državama članicama s obzirom na kazne često nepovoljno utječe na učinkovitost nadzornih sustava te učinkovitost onih koji su odgovorni za nadzor u svakoj državi članici;

| 19. | poziva na primjerene sankcije za kršenje Uredbe (EZ) br. 338/97 kako bi se spriječio kriminal povezan s divljom faunom i florom te uzela u obzir tržišna vrijednost vrste, vrijednost očuvanja vrsta uključenih u kazneno djelo te nastali troškovi; poziva na razvoj sustava koji osigurava redovito ažuriranje i prilagodbu iznosa kazni; |
| --- | --- |

19.

poziva na primjerene sankcije za kršenje Uredbe (EZ) br. 338/97 kako bi se spriječio kriminal povezan s divljom faunom i florom te uzela u obzir tržišna vrijednost vrste, vrijednost očuvanja vrsta uključenih u kazneno djelo te nastali troškovi; poziva na razvoj sustava koji osigurava redovito ažuriranje i prilagodbu iznosa kazni;

| 20. | naglašava činjenicu da se Direktivom 2008/99/EZ o zaštiti okoliša kaznenim zakonom usklađuju definicije kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama koji se odnosi na kaznena djela u Uniji; nadalje ističe da se Direktivom od država članica zahtijeva uspostava djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće kaznene sankcije te stoga potiče države članice da odmah postave odgovarajuće razine sankcija za kaznena djela povezana s divljim biljnim i životinjskim vrstama; |
| --- | --- |

20.

naglašava činjenicu da se Direktivom 2008/99/EZ o zaštiti okoliša kaznenim zakonom usklađuju definicije kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama koji se odnosi na kaznena djela u Uniji; nadalje ističe da se Direktivom od država članica zahtijeva uspostava djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće kaznene sankcije te stoga potiče države članice da odmah postave odgovarajuće razine sankcija za kaznena djela povezana s divljim biljnim i životinjskim vrstama;

| 21. | poziva Komisiju i Vijeće da podrže posebna osposobljavanja za cijeli lanac provedbe zakona u okviru relevantnih postojećih financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju i Vijeće da podrže posebna osposobljavanja za cijeli lanac provedbe zakona u okviru relevantnih postojećih financijskih instrumenata;

| 22. | poziva države članice da u borbi protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama upotrebljavaju sve relevantne europske i domaće instrumente za borbu protiv organiziranog kriminala, korupcije i pranja novca te kako bi se osiguralo oduzimanje nezakonito stečene imovinske koristi u borbi protiv kriminala u vezi s divljim biljnim i životinjskim vrstama; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice da u borbi protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama upotrebljavaju sve relevantne europske i domaće instrumente za borbu protiv organiziranog kriminala, korupcije i pranja novca te kako bi se osiguralo oduzimanje nezakonito stečene imovinske koristi u borbi protiv kriminala u vezi s divljim biljnim i životinjskim vrstama;

| 23. | poziva sve države članice da poštuju rezoluciju UN-ove Komisije za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe iz travnja 2013. ažuriranjem zakonodavstva kako bi se osiguralo da je nezakonito krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta uz sudjelovanje skupina organiziranog kriminala definirano kao kazneno djelo za koje se može dobiti do četiri godine zatvora ili više, tako da se UN-ova Konvencija o transnacionalnom organiziranom kriminalu može koristiti kao temelj za međunarodnu suradnju i uzajamnu pravnu pomoć; |
| --- | --- |

23.

poziva sve države članice da poštuju rezoluciju UN-ove Komisije za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe iz travnja 2013. ažuriranjem zakonodavstva kako bi se osiguralo da je nezakonito krijumčarenje divljih biljnih i životinjskih vrsta uz sudjelovanje skupina organiziranog kriminala definirano kao kazneno djelo za koje se može dobiti do četiri godine zatvora ili više, tako da se UN-ova Konvencija o transnacionalnom organiziranom kriminalu može koristiti kao temelj za međunarodnu suradnju i uzajamnu pravnu pomoć;

| 24. | poziva EU i države članice da potpuno provedu preporuke navedene u „Projektu WEB”, istrazi INTERPOL-a i IFAW-a o internetskoj trgovini bjelokosti unutar EU-a; |
| --- | --- |

24.

poziva EU i države članice da potpuno provedu preporuke navedene u „Projektu WEB”, istrazi INTERPOL-a i IFAW-a o internetskoj trgovini bjelokosti unutar EU-a;

| 25. | svjestan je da je neodrživ i nemoralan lov za trofejima uzrokovao veliki pad broja pripadnika ugroženih vrsta navedenih u Dodatku I. i II. CITES-u te potiče države članice da podupru moguću reviziju zakonodavnih odredbi EU-a koje uređuju uvoz lovnih trofeja u države članice EU-a i da traže dozvole za uvoz trofeja svih vrsta navedenih u popisu u Prilogu B relevantnog teksta; |
| --- | --- |

25.

svjestan je da je neodrživ i nemoralan lov za trofejima uzrokovao veliki pad broja pripadnika ugroženih vrsta navedenih u Dodatku I. i II. CITES-u te potiče države članice da podupru moguću reviziju zakonodavnih odredbi EU-a koje uređuju uvoz lovnih trofeja u države članice EU-a i da traže dozvole za uvoz trofeja svih vrsta navedenih u popisu u Prilogu B relevantnog teksta;

| 26. | primjećuje dokumentirane probleme životinja ulovljenih u divljini koje se legaliziraju preko upotrebe manje restriktivnih odredaba za razmnožavanje; poziva Komisiju da podrži odluke 16.63 – 16.66 CoP16 o primjercima rođenim u zatočeništvu i na farmi te da financijski podrže studiju kojom se procjenjuje zabrinutost u vezi s vrstama za koje se tvrdi da su rođene u zatočeništvu i za izradu smjernica za prostorije za pregled; |
| --- | --- |

26.

primjećuje dokumentirane probleme životinja ulovljenih u divljini koje se legaliziraju preko upotrebe manje restriktivnih odredaba za razmnožavanje; poziva Komisiju da podrži odluke 16.63 – 16.66 CoP16 o primjercima rođenim u zatočeništvu i na farmi te da financijski podrže studiju kojom se procjenjuje zabrinutost u vezi s vrstama za koje se tvrdi da su rođene u zatočeništvu i za izradu smjernica za prostorije za pregled;

| 27. | poziva na uspostavu specijalizirane jedinice za kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama pri Europolu koji bi imao potpune transnacionalne ovlasti i odgovornosti kao i dovoljan broj kvalificirane radne snage i odgovarajuće financiranje, kako bi se centralizirali podaci i analize te uskladile istrage, što bi trebalo rezultirati zajedničkim istragama i usklađenijim strateškim pristupom; poziva na poboljšanu povezanost lokalnih istražnih tijela u državama članicama i međunarodnih istražnih tijela kako bi se poboljšala razmjena informacija te na taj način povećala učinkovitost rada lokalnih inspektora; |
| --- | --- |

27.

poziva na uspostavu specijalizirane jedinice za kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama pri Europolu koji bi imao potpune transnacionalne ovlasti i odgovornosti kao i dovoljan broj kvalificirane radne snage i odgovarajuće financiranje, kako bi se centralizirali podaci i analize te uskladile istrage, što bi trebalo rezultirati zajedničkim istragama i usklađenijim strateškim pristupom; poziva na poboljšanu povezanost lokalnih istražnih tijela u državama članicama i međunarodnih istražnih tijela kako bi se poboljšala razmjena informacija te na taj način povećala učinkovitost rada lokalnih inspektora;

| 28. | poziva države članice da u tu svrhu uspostave nacionalnu stručnu skupinu za sigurnost okoliša (NEST) prema preporuci Interpola te da se uključe u koordinirane operacije preko predložene jedinice za kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama pri Europolu; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice da u tu svrhu uspostave nacionalnu stručnu skupinu za sigurnost okoliša (NEST) prema preporuci Interpola te da se uključe u koordinirane operacije preko predložene jedinice za kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama pri Europolu;

| 29. | poziva Komisiju da osigura da su resursi namijenjeni CITES-u u okviru njegovih službi dovoljni kako bi se omogućilo EU-u da ima vodeću ulogu, u svjetlu stupanja na snagu tzv. Amandmana Gaborone Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da osigura da su resursi namijenjeni CITES-u u okviru njegovih službi dovoljni kako bi se omogućilo EU-u da ima vodeću ulogu, u svjetlu stupanja na snagu tzv. Amandmana Gaborone Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka;

| 30. | poziva Komisiju i Vijeće da iskoriste svoje trgovinske i razvojne instrumente kako bi uspostavili namjenske programe, s ciljem jačanja provedbe CITES-a i osiguranja sredstava za izgradnju kapaciteta protiv krivolova i krijumčarenja, osobito podupirući, jačajući i šireći inicijative provedbe zakona poput ASEAN-WEN-a (ASEAN Mreža za provedbu zakona o divljim biljnim i životinjskim vrstama) , HA-WEN-a (Mreža za provedbu zakona o divljim biljnim i životinjskim vrstama Afričkog roga), LATF-a (radna skupina Sporazuma iz Lusake), PAPECALF-a (podregionalni akcijski plan zemalja prostora COMIFAC za provedbu primjene nacionalnih zakona o divljim biljnim i životinjskim vrstama 2012–2017), kojima je cilj uspostaviti regionalne stručne centre i pružiti modele za suradnju protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju i Vijeće da iskoriste svoje trgovinske i razvojne instrumente kako bi uspostavili namjenske programe, s ciljem jačanja provedbe CITES-a i osiguranja sredstava za izgradnju kapaciteta protiv krivolova i krijumčarenja, osobito podupirući, jačajući i šireći inicijative provedbe zakona poput ASEAN-WEN-a (ASEAN Mreža za provedbu zakona o divljim biljnim i životinjskim vrstama) , HA-WEN-a (Mreža za provedbu zakona o divljim biljnim i životinjskim vrstama Afričkog roga), LATF-a (radna skupina Sporazuma iz Lusake), PAPECALF-a (podregionalni akcijski plan zemalja prostora COMIFAC za provedbu primjene nacionalnih zakona o divljim biljnim i životinjskim vrstama 2012–2017), kojima je cilj uspostaviti regionalne stručne centre i pružiti modele za suradnju protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama;

| 31. | potiče Europsku uniju i države članice da proaktivno rade na tome da osvijeste građane Europe u vezi s činjenicom da kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama nije problem koji se tiče drugih kontinenata, već gorući problem koji se tiče našeg planeta i ekosustava s političkim, ekonomskim i socijalnim utjecajem na zajednice diljem svijeta;, |
| --- | --- |

31.

potiče Europsku uniju i države članice da proaktivno rade na tome da osvijeste građane Europe u vezi s činjenicom da kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama nije problem koji se tiče drugih kontinenata, već gorući problem koji se tiče našeg planeta i ekosustava s političkim, ekonomskim i socijalnim utjecajem na zajednice diljem svijeta;,

Međunarodno djelovanje

| 32. | potiče Komisiju i Vijeće da uključe borbu protiv kriminala povezanog s biljnim i životinjskim vrstama kao prioritet u izradu programa financijskih instrumenata za razvojnu pomoć, kako u tematski program tako i u regionalni; |
| --- | --- |

32.

potiče Komisiju i Vijeće da uključe borbu protiv kriminala povezanog s biljnim i životinjskim vrstama kao prioritet u izradu programa financijskih instrumenata za razvojnu pomoć, kako u tematski program tako i u regionalni;

| 33. | pozdravlja činjenicu da je kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama „promaknut” na razinu ozbiljnoga međunarodnog organiziranog kriminala, poput trgovine ljudima i krijumčarenja droge, sukladno rezoluciji UN-ove Komisije za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe od 26. travnja 2013. te poziva Komisiju i države članice da iskoriste svoju trgovinsku i razvojnu politiku kako bi osigurale potpunu primjenu međunarodnog sporazuma; primjećuje da je među prioritetima EU-a za 68. sjednicu Opće skupštine Ujedinjenih naroda koje je Vijeće usvojilo u lipnju 2013. i dalje ideja da se povećaju napori u borbi protiv kriminala povezanog s biljnim i životinjskim vrstama te nezakonite sječe i da se promiče poboljšano upravljanje; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja činjenicu da je kriminal povezan s divljim biljnim i životinjskim vrstama „promaknut” na razinu ozbiljnoga međunarodnog organiziranog kriminala, poput trgovine ljudima i krijumčarenja droge, sukladno rezoluciji UN-ove Komisije za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe od 26. travnja 2013. te poziva Komisiju i države članice da iskoriste svoju trgovinsku i razvojnu politiku kako bi osigurale potpunu primjenu međunarodnog sporazuma; primjećuje da je među prioritetima EU-a za 68. sjednicu Opće skupštine Ujedinjenih naroda koje je Vijeće usvojilo u lipnju 2013. i dalje ideja da se povećaju napori u borbi protiv kriminala povezanog s biljnim i životinjskim vrstama te nezakonite sječe i da se promiče poboljšano upravljanje;

| 34. | poziva Komisiju i države članice da učine sve na CITES-u i u bilateralnom dijalogu sa zemljama potrošačima kako bi osigurali zatvaranje paralelnih međunarodnih i domaćih legalnih tržišta koja stimuliraju potražnju za vrstama koje su u velikoj opasnosti, kao što su slonovi, nosorozi i tigrovi; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju i države članice da učine sve na CITES-u i u bilateralnom dijalogu sa zemljama potrošačima kako bi osigurali zatvaranje paralelnih međunarodnih i domaćih legalnih tržišta koja stimuliraju potražnju za vrstama koje su u velikoj opasnosti, kao što su slonovi, nosorozi i tigrovi;

| 35. | ukazuje na postojanje mehanizama dostupnih u okviru CITES-a za stranke koje ne poštuju konvenciju; stoga potiče Komisiju i države članice da ih u potpunosti koriste ako je opravdano; |
| --- | --- |

35.

ukazuje na postojanje mehanizama dostupnih u okviru CITES-a za stranke koje ne poštuju konvenciju; stoga potiče Komisiju i države članice da ih u potpunosti koriste ako je opravdano;

| 36. | poziva Komisiju i države članice da uspostave uzajamni fond ili sličan instrument na temelju članka 187. revidirane uredbe o financijskim pravilima koja se primjenjuje za opći proračun Unije, s ciljem očuvanja zaštićenih područja i borbe protiv krijumčarenja i krivolova divljih biljnih i životinjskih vrsta, kao dio akcijskog plana protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju i države članice da uspostave uzajamni fond ili sličan instrument na temelju članka 187. revidirane uredbe o financijskim pravilima koja se primjenjuje za opći proračun Unije, s ciljem očuvanja zaštićenih područja i borbe protiv krijumčarenja i krivolova divljih biljnih i životinjskih vrsta, kao dio akcijskog plana protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta;

| 37. | poziva EU i njezine države članice da snažno podupru Međunarodni konzorcij za borbu protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama (ICCWC), koji uključuje CITES, Interpol, UNODC (Ured UN-a za droge i kriminal), Svjetsku banku i Svjetsku carinsku organizaciju te osiguravanjem financijskih resursa i stručnog znanja, kako bi se olakšala izgradnja kapaciteta vlada, razmjena informacija i obavještajnih podataka te poduprlo to da članovi ICCWC-a provode zakon i pridržavaju ga se; |
| --- | --- |

37.

poziva EU i njezine države članice da snažno podupru Međunarodni konzorcij za borbu protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama (ICCWC), koji uključuje CITES, Interpol, UNODC (Ured UN-a za droge i kriminal), Svjetsku banku i Svjetsku carinsku organizaciju te osiguravanjem financijskih resursa i stručnog znanja, kako bi se olakšala izgradnja kapaciteta vlada, razmjena informacija i obavještajnih podataka te poduprlo to da članovi ICCWC-a provode zakon i pridržavaju ga se;

| 38. | pozdravlja činjenicu da je na posljednjem sastanku na vrhu skupine G–8 (održane u u Lough Erneu u Sjevernoj Irskoj u lipnju 2013.) odlučeno da se poduzmu mjere za rješavanje nezakonitog krijumčarenja zaštićenih ili ugroženih vrsta te ponudi politička i praktična potpora onim regionalnim i međunarodnim organizacijama koje predvode u naporima da se poveća sposobnost zemalja da prate i kontroliraju svoje granice te da se razmotre olakšavajući faktori kao što su korupcija, transnacionalni organizirani kriminal i nezakonito krijumčarenje koji ugrožavaju upravljanje i vladavinu prava, te u nekim slučajevima predstavljaju važan izvor financiranja za teroriste; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja činjenicu da je na posljednjem sastanku na vrhu skupine G–8 (održane u u Lough Erneu u Sjevernoj Irskoj u lipnju 2013.) odlučeno da se poduzmu mjere za rješavanje nezakonitog krijumčarenja zaštićenih ili ugroženih vrsta te ponudi politička i praktična potpora onim regionalnim i međunarodnim organizacijama koje predvode u naporima da se poveća sposobnost zemalja da prate i kontroliraju svoje granice te da se razmotre olakšavajući faktori kao što su korupcija, transnacionalni organizirani kriminal i nezakonito krijumčarenje koji ugrožavaju upravljanje i vladavinu prava, te u nekim slučajevima predstavljaju važan izvor financiranja za teroriste;

| 39. | poziva Komisiju da, svojim radom s afričkim i azijskim državama u kojima su rasprostranjene pojedine životinje, pomogne tim državama u jačanju politika i pravnih okvira, povećanju kapaciteta provedbe zakona, razvijanju djelotvornih pravosudnih sustava i jačanju mehanizama za rješavanje korupcije, kako bi se poboljšala borba protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama na lokalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, uključujući podupiranjem i financiranjem inicijativa poput skupa alata ICCWC-a; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da, svojim radom s afričkim i azijskim državama u kojima su rasprostranjene pojedine životinje, pomogne tim državama u jačanju politika i pravnih okvira, povećanju kapaciteta provedbe zakona, razvijanju djelotvornih pravosudnih sustava i jačanju mehanizama za rješavanje korupcije, kako bi se poboljšala borba protiv kriminala povezanog s divljim biljnim i životinjskim vrstama na lokalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, uključujući podupiranjem i financiranjem inicijativa poput skupa alata ICCWC-a;

| 40. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju politike i zakonodavne okvire, povećaju kapacitet provedbe zakona, zadovolje potrebe tehnologije prikupljanja podataka i razviju učinkovite pravosudne sustave na lokalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, između ostaloga, podupirući primjenu inicijativa poput ICCWC-ova skupa alata i osposobljavanja specijaliziranih tužitelja za kaznena djela u vezi s divljim biljnim i životinjskim svijetom; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju i države članice da ojačaju politike i zakonodavne okvire, povećaju kapacitet provedbe zakona, zadovolje potrebe tehnologije prikupljanja podataka i razviju učinkovite pravosudne sustave na lokalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, između ostaloga, podupirući primjenu inicijativa poput ICCWC-ova skupa alata i osposobljavanja specijaliziranih tužitelja za kaznena djela u vezi s divljim biljnim i životinjskim svijetom;

| 41. | poziva Komisiju da razvije i primijeni regionalne strategije i mreže provedbe zakona o divljim biljnim i životinjskim vrstama koje su međusobno povezane putem globalnih mehanizama za usklađivanje, između ostalog podupirući Interpolov Program za kaznena djela u okolišu i uspostavu programa NEST i njihovo uključenje u regionalna izvršna tijela kao što su radna skupina Sporazuma iz Lusake, HA-WEN, SAWEN (Južnoafrička mreža za provedbu zakona divljim biljnim i životinjskim vrstama) i ASEAN-WEN; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da razvije i primijeni regionalne strategije i mreže provedbe zakona o divljim biljnim i životinjskim vrstama koje su međusobno povezane putem globalnih mehanizama za usklađivanje, između ostalog podupirući Interpolov Program za kaznena djela u okolišu i uspostavu programa NEST i njihovo uključenje u regionalna izvršna tijela kao što su radna skupina Sporazuma iz Lusake, HA-WEN, SAWEN (Južnoafrička mreža za provedbu zakona divljim biljnim i životinjskim vrstama) i ASEAN-WEN;

| 42. | primjećuje veliku i rastuću potražnju za nezakonitim proizvodima od divljih biljnih i životinjskih vrsta iz Kine i sjeveroistočne Azije te naglašava potrebu stavljanja tog pitanja na dnevni red dijaloga između EU-a i Azije, na najveću političku razinu; u tom smislu podupire, kao važan korak, sporazum koji su u srpnju 2013. potpisali povjerenik Potocnik i kineski zamjenik ministra državne uprave za šumarstvo Zhang Jianlong o zajedničkim naporima u borbi protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta te podupire njegovu potpunu provedbu; |
| --- | --- |

42.

primjećuje veliku i rastuću potražnju za nezakonitim proizvodima od divljih biljnih i životinjskih vrsta iz Kine i sjeveroistočne Azije te naglašava potrebu stavljanja tog pitanja na dnevni red dijaloga između EU-a i Azije, na najveću političku razinu; u tom smislu podupire, kao važan korak, sporazum koji su u srpnju 2013. potpisali povjerenik Potocnik i kineski zamjenik ministra državne uprave za šumarstvo Zhang Jianlong o zajedničkim naporima u borbi protiv krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta te podupire njegovu potpunu provedbu;

| 43. | potiče Komisiju i države članice da razmotre pitanja s Afričkom unijom, NEPAD-om (Novo partnerstvo za razvoj Afrike), AMCEN-om (Afrička ministarska konferencija za zaštitu okoliša) i Komisijom Afričke unije u okviru predstojećeg sastanka na vrhu između Afrike i EU-a 2014. kako bi se utvrdila područja timskog djelovanja u vezi s ovim globalnim izazovom za sljedeću zajedničku strategiju Afrike i EU-a za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

43.

potiče Komisiju i države članice da razmotre pitanja s Afričkom unijom, NEPAD-om (Novo partnerstvo za razvoj Afrike), AMCEN-om (Afrička ministarska konferencija za zaštitu okoliša) i Komisijom Afričke unije u okviru predstojećeg sastanka na vrhu između Afrike i EU-a 2014. kako bi se utvrdila područja timskog djelovanja u vezi s ovim globalnim izazovom za sljedeću zajedničku strategiju Afrike i EU-a za razdoblje 2014. – 2020.;

| 44. | potiče Komisiju da uključi problem krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta u transatlantsku suradnju s ciljem razvoja zajedničkog pristupa, što osigurava djelotvorne legalne sustave kojima se sprječava da proizvodi kojima se nezakonito trgovalo uđu na europska ili američka tržišta i kojima se poboljšavaju komunikacijski kanali za dijeljenje informacija o upravljanju divljim biljnim i životinjskim vrstama i trgovinskim propisima; |
| --- | --- |

44.

potiče Komisiju da uključi problem krijumčarenja divljih biljnih i životinjskih vrsta u transatlantsku suradnju s ciljem razvoja zajedničkog pristupa, što osigurava djelotvorne legalne sustave kojima se sprječava da proizvodi kojima se nezakonito trgovalo uđu na europska ili američka tržišta i kojima se poboljšavaju komunikacijski kanali za dijeljenje informacija o upravljanju divljim biljnim i životinjskim vrstama i trgovinskim propisima;

| 45. | potiče Komisiju i države članice da podupru napore ključnih zemlja za suradnju među ministarstvima kako bi se osmislile i provele dobro istražene kampanje za smanjenje potražnje i osiguranje prikladnog dugoročnog ulaganja za provedbu tih strategija; |
| --- | --- |

45.

potiče Komisiju i države članice da podupru napore ključnih zemlja za suradnju među ministarstvima kako bi se osmislile i provele dobro istražene kampanje za smanjenje potražnje i osiguranje prikladnog dugoročnog ulaganja za provedbu tih strategija;

| 46. | poziva Komisiju da podupre razvoj alternativnih izvora zarade za lokalne zajednice najbliže dotičnim biljnim i životinjskim vrstama koji očito doprinose oporavku i očuvanju populacija divljih biljnih i životinjskih vrsta te uključuju zajednice u operacije protiv krivolova; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju da podupre razvoj alternativnih izvora zarade za lokalne zajednice najbliže dotičnim biljnim i životinjskim vrstama koji očito doprinose oporavku i očuvanju populacija divljih biljnih i životinjskih vrsta te uključuju zajednice u operacije protiv krivolova;

| 47. | poziva Komisiju i države članice da donesu i provedu jasne i djelotvorne zakone i politike kojima se odvraća potrošnja proizvoda dobivenih od ugroženih divljih biljnih i životinjskih vrsta te da educiraju potrošače o učinku njihove potrošnje divljih biljnih i životinjskih vrsta i omoguće adekvatne informacije o posljedicama i opasnostima svojstvenim nekontroliranom širenju nekih nepoznatih vrsta u prirodnim ekosustavima; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju i države članice da donesu i provedu jasne i djelotvorne zakone i politike kojima se odvraća potrošnja proizvoda dobivenih od ugroženih divljih biljnih i životinjskih vrsta te da educiraju potrošače o učinku njihove potrošnje divljih biljnih i životinjskih vrsta i omoguće adekvatne informacije o posljedicama i opasnostima svojstvenim nekontroliranom širenju nekih nepoznatih vrsta u prirodnim ekosustavima;

o

o o

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, tajništvu CITES-a, Interpolu, Europolu, UNODC-u, Svjetskoj banci i Svjetskoj carinskoj organizaciji. |
| --- | --- |

48.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, tajništvu CITES-a, Interpolu, Europolu, UNODC-u, Svjetskoj banci i Svjetskoj carinskoj organizaciji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA (2013)0047.

(2)  SL L 61, 3.3.1997., str. 1.

(3)  SL L 166, 19.6.2006., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0444.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0245.

(6)  http://ec.europa.eu./environment/cites/pdf/Overview%20significant%20seizures.pdf

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/89

---

P7_TA(2014)0032

Reindustrijalizacija Europe radi promicanja konkurentnosti i održivosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o reindustrijalizaciji Europe u svrhu promicanja konkurentnosti i održivosti (2013/2006(INI))

(2016/C 482/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 173. glave XVII. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (nekadašnji članak 157. Ugovora o osnivanju Europske zajednice) koji obuhvaća industrijsku politiku EU-a i koji se između ostalog odnosi na konkurentnost industrije EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 173. glave XVII. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (nekadašnji članak 157. Ugovora o osnivanju Europske zajednice) koji obuhvaća industrijsku politiku EU-a i koji se između ostalog odnosi na konkurentnost industrije EU-a,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. listopada 2012. naslovljenu „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak: ažurirana komunikacija o industrijskoj politici” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. listopada 2012. naslovljenu „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak: ažurirana komunikacija o industrijskoj politici” (COM(2012)0582),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti (1),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 29. studenog 2012. za odluku Europskog parlamenta i Vijeća o Općem akcijskom programu Unije za okoliš do 2020. naslovljen „Živjeti dobro u granicama našeg planeta” (COM(2012)0710), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 29. studenog 2012. za odluku Europskog parlamenta i Vijeća o Općem akcijskom programu Unije za okoliš do 2020. naslovljen „Živjeti dobro u granicama našeg planeta” (COM(2012)0710),

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europske komisije od 30. studenog 2011. o Programu za konkurentnost poduzeća i malih i srednjih poduzeća (2014.-2020.) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europske komisije od 30. studenog 2011. o Programu za konkurentnost poduzeća i malih i srednjih poduzeća (2014.-2020.) (COM(2011)0834),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 31. srpnja 2012. naslovljenu „Strategija za održivu konkurentnost građevinskog sektora i poduzeća u tom sektoru” (COM(2012)0433), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 31. srpnja 2012. naslovljenu „Strategija za održivu konkurentnost građevinskog sektora i poduzeća u tom sektoru” (COM(2012)0433),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. lipnja 2008. naslovljenu „Prvo misli namalo: akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. lipnja 2008. naslovljenu „Prvo misli namalo: akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. studenog 2008. naslovljenu „Inicijativa za sirovine – zadovoljavanje ključnih potreba za rastom i radnim mjestima u Europi” (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. studenog 2008. naslovljenu „Inicijativa za sirovine – zadovoljavanje ključnih potreba za rastom i radnim mjestima u Europi” (COM(2008)0699),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2010. naslovljenu „Vodeća inicijativa Europa 2020. – Unija inovacija” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2010. naslovljenu „Vodeća inicijativa Europa 2020. – Unija inovacija” (COM(2010)0546),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2011. naslovljenu „Plan za resursno učinkovitu Europu” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2011. naslovljenu „Plan za resursno učinkovitu Europu” (COM(2011)0571),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2011. naslovljenu „Industrijska politika: jačanje konkurentnosti” (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2011. naslovljenu „Industrijska politika: jačanje konkurentnosti” (COM(2011)0642),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. prosinca 2011. naslovljenu „Energetski plan 2050.” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. prosinca 2011. naslovljenu „Energetski plan 2050.” (COM(2011)0885),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. veljače 2012. naslovljenu „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. veljače 2012. naslovljenu „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” (COM(2012)0060),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. svibnja 2012. naslovljenu „Mjere za stabilnost, rast i radna mjesta” (COM(2012)0299), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. svibnja 2012. naslovljenu „Mjere za stabilnost, rast i radna mjesta” (COM(2012)0299),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. lipnja 2012. naslovljenu „Europska strategija za ključne tehnologije koje pružaju mogućnosti – most prema rastu i radnim mjestima” (COM(2012)0341), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. lipnja 2012. naslovljenu „Europska strategija za ključne tehnologije koje pružaju mogućnosti – most prema rastu i radnim mjestima” (COM(2012)0341),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2013. naslovljenu „Zelena knjiga – dugoročno financiranje europskog gospodarstva” (COM(2013)0150), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2013. naslovljenu „Zelena knjiga – dugoročno financiranje europskog gospodarstva” (COM(2013)0150),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Zelena knjiga – okvir klimatske i energetske politike do 2030.” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. ožujka 2013. naslovljenu „Zelena knjiga – okvir klimatske i energetske politike do 2030.” (COM(2013)0169),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi koji je priložen komunikaciji Komisije od 4. studenog 2008. naslovljen „Inicijativa za sirovine – zadovoljavanje ključnih potreba za rastom i radnim mjestima u Europi” (COM(2008)0699- SEC(2008)2741), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi koji je priložen komunikaciji Komisije od 4. studenog 2008. naslovljen „Inicijativa za sirovine – zadovoljavanje ključnih potreba za rastom i radnim mjestima u Europi” (COM(2008)0699- SEC(2008)2741),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. rujna 2012. naslovljen „Konkurentnost europskih luksuznih industrija” (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. rujna 2012. naslovljen „Konkurentnost europskih luksuznih industrija” (SWD(2012)0286),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Komisije od 10. listopada 2012. koji je priložen Komunikaciji naslovljen „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak: ažurirana komunikacija o industrijskoj politici” (SWD(2012)0297), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Komisije od 10. listopada 2012. koji je priložen Komunikaciji naslovljen „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak: ažurirana komunikacija o industrijskoj politici” (SWD(2012)0297),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Komisije od 10. listopada 2012. naslovljen „Izvješće o europskoj konkurentnosti za 2012. koristi od globalizacije” (SWD(2012)0299), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Komisije od 10. listopada 2012. naslovljen „Izvješće o europskoj konkurentnosti za 2012. koristi od globalizacije” (SWD(2012)0299),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Komisije od 11. travnja 2013. naslovljen „Odnosi poslodavaca i radnika u Europi 2012.” (SWD(2013)0126), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Komisije od 11. travnja 2013. naslovljen „Odnosi poslodavaca i radnika u Europi 2012.” (SWD(2013)0126),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. lipnja 2013. naslovljenu „Naknadne aktivnosti Komisije nakon savjetovanja s malim i srednjim poduzećima o propisima EU-a, „TOP TEN” (COM(2013)0446), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. lipnja 2013. naslovljenu „Naknadne aktivnosti Komisije nakon savjetovanja s malim i srednjim poduzećima o propisima EU-a, „TOP TEN” (COM(2013)0446),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. travnja 2013. naslovljeno „Održiva konkurentnost građevinskog sektora i poduzeća u tom sektoru” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. travnja 2013. naslovljeno „Održiva konkurentnost građevinskog sektora i poduzeća u tom sektoru” (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. naslovljeno „Uključivanje i sudjelovanje zaposlenika kao temelj dobrog poslovnog upravljanja i uravnoteženog pristupa savladavanju krize” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. naslovljeno „Uključivanje i sudjelovanje zaposlenika kao temelj dobrog poslovnog upravljanja i uravnoteženog pristupa savladavanju krize” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2010. o ulaganju u razvoj tehnologija s niskom razinom emisija stakleničkih plinova (Plan SET) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2010. o ulaganju u razvoj tehnologija s niskom razinom emisija stakleničkih plinova (Plan SET) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. rujna 2010. o razvijanju mogućnosti zapošljavanja u novom, održivom gospodarstvu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. rujna 2010. o razvijanju mogućnosti zapošljavanja u novom, održivom gospodarstvu (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. ožujka 2011. o industrijskoj politici za globalizirano doba (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. ožujka 2011. o industrijskoj politici za globalizirano doba (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2011. o učinkovitoj strategiji Europe u pogledu sirovina (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2011. o učinkovitoj strategiji Europe u pogledu sirovina (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. o resursno učinkovitoj Europi (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. o resursno učinkovitoj Europi (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu: sljedeći koraci prema rastu” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu: sljedeći koraci prema rastu” (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012. naslovljenu „Mala i srednja poduzeća: konkurentnost i poslovne mogućnosti” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012. naslovljenu „Mala i srednja poduzeća: konkurentnost i poslovne mogućnosti” (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. studenog 2012. o utjecaju na okoliš djelatnosti za dobivanje plina i nafte iz škriljevca (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. studenog 2012. o utjecaju na okoliš djelatnosti za dobivanje plina i nafte iz škriljevca (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. studenog 2012. o industrijskim, energetskim i drugim aspektima plina i nafte iz škriljevca (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. studenog 2012. o industrijskim, energetskim i drugim aspektima plina i nafte iz škriljevca (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o energetskom planu za 2050., budućnost s energijom (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o energetskom planu za 2050., budućnost s energijom (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2012. o planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2 do 2050.
   (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2012. o planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2 do 2050.
   (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o sadašnjim izazovima i mogućnostima za obnovljivu energiju na europskom unutarnjem energetskom tržištu (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o sadašnjim izazovima i mogućnostima za obnovljivu energiju na europskom unutarnjem energetskom tržištu (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o regionalnim strategijama za industrijska područja u Europskoj uniji (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2013. o regionalnim strategijama za industrijska područja u Europskoj uniji (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (19),

| — | uzimajući u obzir svoju raspravu od 4. veljače 2013., nakon izjave Europske komisije, o oporavku europske industrije u svjetlu postojećih teškoća (2013/2538(RSP)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju raspravu od 4. veljače 2013., nakon izjave Europske komisije, o oporavku europske industrije u svjetlu postojećih teškoća (2013/2538(RSP)),

| — | uzimajući u obzir zaključke s 3208. sastanka Vijeća za konkurentnost od 10. i 11. prosinca 2012. naslovljene „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke s 3208. sastanka Vijeća za konkurentnost od 10. i 11. prosinca 2012. naslovljene „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak”,

| — | uzimajući u obzir izvješće iz 2011. naslovljeno „Industrijska struktura EU-a 2011. – trendovi i rezultati” koje je provedeno u ime Komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz 2011. naslovljeno „Industrijska struktura EU-a 2011. – trendovi i rezultati” koje je provedeno u ime Komisije,

| — | uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Industrijska politika za doba globalizacije”, pripremljeno na temelju ankete o inicijativama EU-a za 2020. koja je provedena u travnju 2013. u ime Odbora regija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Industrijska politika za doba globalizacije”, pripremljeno na temelju ankete o inicijativama EU-a za 2020. koja je provedena u travnju 2013. u ime Odbora regija,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. lipnja 2013. naslovljeno „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak – ažurirana komunikacija o industrijskoj politici” (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. lipnja 2013. naslovljeno „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak – ažurirana komunikacija o industrijskoj politici” (20),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 11. travnja 2013. naslovljeno „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak” (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 11. travnja 2013. naslovljeno „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak” (21),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0464/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0464/2013),

| A. | budući da europska industrija proživljava nezapamćenu krizu te je suočena s mnoštvom nedostataka koji štete njezinoj konkurentnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da europska industrija proživljava nezapamćenu krizu te je suočena s mnoštvom nedostataka koji štete njezinoj konkurentnosti;

| B. | budući da su brojke koje je iznijela Komisija ambiciozne, ali uvjetovane, s obzirom na to da su ograničene mnoštvom čimbenika koji još nisu pravilno identificirani; |
| --- | --- |

B.

budući da su brojke koje je iznijela Komisija ambiciozne, ali uvjetovane, s obzirom na to da su ograničene mnoštvom čimbenika koji još nisu pravilno identificirani;

| C. | budući da industrija u Europi ima ključnu ulogu te je važan element rješenja krize; |
| --- | --- |

C.

budući da industrija u Europi ima ključnu ulogu te je važan element rješenja krize;

| D. | budući da su europski konkurenti u industriji godinama razvijali jake industrijske strategije; |
| --- | --- |

D.

budući da su europski konkurenti u industriji godinama razvijali jake industrijske strategije;

| E. | budući da je EU-u potrebna strategija za rješavanje gospodarske i financijske krize i pokretanje nove gospodarske dinamike; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU-u potrebna strategija za rješavanje gospodarske i financijske krize i pokretanje nove gospodarske dinamike;

| F. | budući da Komisiji treba odati priznanje za pokretanje industrijske politike njezinom komunikacijom u svrhu organizacije industrijskog zaokreta; |
| --- | --- |

F.

budući da Komisiji treba odati priznanje za pokretanje industrijske politike njezinom komunikacijom u svrhu organizacije industrijskog zaokreta;

| G. | budući da zajednička budućnost Europe kao industrijske lokacije ovisi o pokretanju kampanje modernizacije koja će ojačati inovacijske centre i odstraniti razvojne deficite industrijski i strukturno slabijih regija; |
| --- | --- |

G.

budući da zajednička budućnost Europe kao industrijske lokacije ovisi o pokretanju kampanje modernizacije koja će ojačati inovacijske centre i odstraniti razvojne deficite industrijski i strukturno slabijih regija;

| H. | budući da smanjena dostupnost kredita ograničava ulaganja ometajući inovacije i usvajanje novih učinkovitih tehnologija; budući da industrijska politika u Europi stoga zahtijeva snažnu financijsku konstrukciju koja će promicati ulaganja; |
| --- | --- |

H.

budući da smanjena dostupnost kredita ograničava ulaganja ometajući inovacije i usvajanje novih učinkovitih tehnologija; budući da industrijska politika u Europi stoga zahtijeva snažnu financijsku konstrukciju koja će promicati ulaganja;

| I. | budući da su uvjeti financiranja u južnoj Europi stroži i zahtijevaju financijska rješenja osmišljena po mjeri; |
| --- | --- |

I.

budući da su uvjeti financiranja u južnoj Europi stroži i zahtijevaju financijska rješenja osmišljena po mjeri;

| J. | budući da bi se države članice trebale voditi metodama industrijskog restrukturiranja koje su se pokazale uspješnima u Europi i drugdje u svijetu; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se države članice trebale voditi metodama industrijskog restrukturiranja koje su se pokazale uspješnima u Europi i drugdje u svijetu;

| K. | budući da je Komisija istakla da bi industrije EU-a mogle ponovno ostvariti svoju privlačnost zbog očekivanog smanjenja razlika u plaćama na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

K.

budući da je Komisija istakla da bi industrije EU-a mogle ponovno ostvariti svoju privlačnost zbog očekivanog smanjenja razlika u plaćama na svjetskoj razini;

| L. | budući da stvaranje boljih općih uvjeta za europsku industrijsku politiku dovodi do stvaranja i pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta EU-a u okviru socijalnoga tržišnog gospodarstva; |
| --- | --- |

L.

budući da stvaranje boljih općih uvjeta za europsku industrijsku politiku dovodi do stvaranja i pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta EU-a u okviru socijalnoga tržišnog gospodarstva;

| M. | budući da prvi prioritet Europe mora biti očuvanje proizvodnih sektora te znanja i vještina istodobno omogućujući industriji da ponovno ostvari konkurentnost na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

M.

budući da prvi prioritet Europe mora biti očuvanje proizvodnih sektora te znanja i vještina istodobno omogućujući industriji da ponovno ostvari konkurentnost na svjetskoj razini;

| N. | budući da će troškovi energenata u industriji i rastuće razlike u cijenama energenata između Europe i drugih industrijaliziranih zemalja (posebice SAD-a) imati sve jaču ulogu ako se trenutnim trendovima ne pristupi na odgovarajući način; |
| --- | --- |

N.

budući da će troškovi energenata u industriji i rastuće razlike u cijenama energenata između Europe i drugih industrijaliziranih zemalja (posebice SAD-a) imati sve jaču ulogu ako se trenutnim trendovima ne pristupi na odgovarajući način;

| O. | budući da je, suočavajući se s globalnim izazovima, energetska i resursna učinkovitost kao temelj europske industrijske obnove od ključne važnosti ako europska industrija namjerava zadržati svoju konkurentnost u budućnosti; |
| --- | --- |

O.

budući da je, suočavajući se s globalnim izazovima, energetska i resursna učinkovitost kao temelj europske industrijske obnove od ključne važnosti ako europska industrija namjerava zadržati svoju konkurentnost u budućnosti;

| P. | budući da je EU-u potreban pristup industrijskoj politici koji kombinira konkurentnost, održivost i dostojanstven rad sa svrhom rješavanja glavnih društvenih izazova; |
| --- | --- |

P.

budući da je EU-u potreban pristup industrijskoj politici koji kombinira konkurentnost, održivost i dostojanstven rad sa svrhom rješavanja glavnih društvenih izazova;

| Q. | budući da je potrebno osigurati koherentnost energetske, klimatske, okolišne, industrijske i trgovinske politike EU-a kako bi se ostvarila ravnoteža između ciljeva klimatske politike i politike zaštite okoliša te ciljeva RISE-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da je potrebno osigurati koherentnost energetske, klimatske, okolišne, industrijske i trgovinske politike EU-a kako bi se ostvarila ravnoteža između ciljeva klimatske politike i politike zaštite okoliša te ciljeva RISE-a;

| R. | budući da se posljednjih desetljeća produktivnost rada razvila mnogo brže od produktivnosti resursa, dok procjene pokazuju da rad čini manje od 20 % proizvodnih troškova, a resursi predstavljaju 40 %; |
| --- | --- |

R.

budući da se posljednjih desetljeća produktivnost rada razvila mnogo brže od produktivnosti resursa, dok procjene pokazuju da rad čini manje od 20 % proizvodnih troškova, a resursi predstavljaju 40 %;

| S. | budući da je Europska unija također kolijevka velikog inovacijskog kapaciteta sa šest država članica među prvih deset na popisu 50 najinovativnijih zemalja svijeta; |
| --- | --- |

S.

budući da je Europska unija također kolijevka velikog inovacijskog kapaciteta sa šest država članica među prvih deset na popisu 50 najinovativnijih zemalja svijeta;

| T. | budući da industrijska politika ima izraženu socijalnu dimenziju koja ima utjecaj na sve slojeve društva; |
| --- | --- |

T.

budući da industrijska politika ima izraženu socijalnu dimenziju koja ima utjecaj na sve slojeve društva;

| U. | budući da europska industrijska politika zahtijeva snažnu radnu snagu, dok je istovremeno u prosjeku samo 7 % niskokvalificirane radne snage prošlo obuku; |
| --- | --- |

U.

budući da europska industrijska politika zahtijeva snažnu radnu snagu, dok je istovremeno u prosjeku samo 7 % niskokvalificirane radne snage prošlo obuku;

Strategija „Industrijski preporod za snažnu Europu” (RISE): načela, ciljevi i upravljanje

| 1. | pozdravlja usredotočenost Komisije na industrijsku politiku, jer je ona bitna za gospodarski razvoj i konkurentnost, čime se osigurava dugoročno blagostanje i rješavanje problema nezaposlenosti s obzirom na to da industrija stvara jedno od četiri radna mjesta te tako osigurava radna mjesta za oko 34 milijuna ljudi; naglašava da se industrijska politika mora pozabaviti komparativnim nedostacima u gospodarstvu EU-a, bilo da se radi o nedostatku ulaganja u istraživanje i razvoj, razvoju cijena energije, birokraciji ili poteškoćama u pristupu sredstvima financiranja; naglašava da je industrija odgovorna za 80 % izdataka u području istraživanja i razvoja te da gotovo 75 % europskog izvoza čini industrijska roba; naglašava da je industrija odgovorna za veći dio stvaranja vrijednosti u gospodarstvu, jer svako radno mjesto u industriji stvara oko dva dodatna radna mjesta u sektorima nabave i usluga; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja usredotočenost Komisije na industrijsku politiku, jer je ona bitna za gospodarski razvoj i konkurentnost, čime se osigurava dugoročno blagostanje i rješavanje problema nezaposlenosti s obzirom na to da industrija stvara jedno od četiri radna mjesta te tako osigurava radna mjesta za oko 34 milijuna ljudi; naglašava da se industrijska politika mora pozabaviti komparativnim nedostacima u gospodarstvu EU-a, bilo da se radi o nedostatku ulaganja u istraživanje i razvoj, razvoju cijena energije, birokraciji ili poteškoćama u pristupu sredstvima financiranja; naglašava da je industrija odgovorna za 80 % izdataka u području istraživanja i razvoja te da gotovo 75 % europskog izvoza čini industrijska roba; naglašava da je industrija odgovorna za veći dio stvaranja vrijednosti u gospodarstvu, jer svako radno mjesto u industriji stvara oko dva dodatna radna mjesta u sektorima nabave i usluga;

| 2. | naglašava da industrijska uloga i važnost Europske unije u budućnosti leži u strategiji industrijskog preporoda za održivu Europu (RISE) koja teži tehnološkim, poslovnim i socijalnim inovacijama na putu ka trećoj industrijskoj revoluciji, uključujući strategiju učinkovitosti koja ponovno industrijalizira Europu, jača europsku industriju u cjelini i djeluje kao odgovor na rastuće socijalne izazove; smatra da se strategijom RISE mogu stvoriti nova tržišta, između ostalog za nove i inovativne proizvode i usluge, poslovni modeli i kreativni poduzetnici i poduzeća, nova radna mjesta i dostojanstven rad te da će uz gospodarsku dinamičnost, povjerenje i konkurentnost pripomoći industrijskoj obnovi; vjeruje da je jedan od glavnih prioriteta očuvati jake proizvodne sektore i znanje i vještine te da su otvorena tržišta, dostupnost energije i sirovina, kao i inovacije, energetska učinkovitost i učinkovito korištenje resursa ključni stupovi za takvu strategiju konkurentnosti; smatra da su od velike važnosti i pouzdana infrastruktura za promet, proizvodnju i distribuciju energije koja je usmjerena ka budućnosti kao i telekomunikacije; |
| --- | --- |

2.

naglašava da industrijska uloga i važnost Europske unije u budućnosti leži u strategiji industrijskog preporoda za održivu Europu (RISE) koja teži tehnološkim, poslovnim i socijalnim inovacijama na putu ka trećoj industrijskoj revoluciji, uključujući strategiju učinkovitosti koja ponovno industrijalizira Europu, jača europsku industriju u cjelini i djeluje kao odgovor na rastuće socijalne izazove; smatra da se strategijom RISE mogu stvoriti nova tržišta, između ostalog za nove i inovativne proizvode i usluge, poslovni modeli i kreativni poduzetnici i poduzeća, nova radna mjesta i dostojanstven rad te da će uz gospodarsku dinamičnost, povjerenje i konkurentnost pripomoći industrijskoj obnovi; vjeruje da je jedan od glavnih prioriteta očuvati jake proizvodne sektore i znanje i vještine te da su otvorena tržišta, dostupnost energije i sirovina, kao i inovacije, energetska učinkovitost i učinkovito korištenje resursa ključni stupovi za takvu strategiju konkurentnosti; smatra da su od velike važnosti i pouzdana infrastruktura za promet, proizvodnju i distribuciju energije koja je usmjerena ka budućnosti kao i telekomunikacije;

| 3. | smatra da se strategija RISE mora ugraditi u ekološku i socijalnu tržišnu ekonomiju u skladu s načelima poduzetništva, pravednog tržišnog natjecanja, dugoročnim ciljem internalizacije popratnih troškova, snažnom financijskom politikom i ekološki prihvatljivom politikom upravljanja; navodi da industrijska politika Europske unije mora biti u skladu s vizijom koju vode inovacije, održivost i konkurentnost, koja jača proizvodne sektore i praktična znanja i vještine, kao i kružno gospodarstvo; primjećuje ključnu ulogu industrije i tvrtki kao pokretača održivosti, kao i važnost transparentnosti u opskrbnim lancima; |
| --- | --- |

3.

smatra da se strategija RISE mora ugraditi u ekološku i socijalnu tržišnu ekonomiju u skladu s načelima poduzetništva, pravednog tržišnog natjecanja, dugoročnim ciljem internalizacije popratnih troškova, snažnom financijskom politikom i ekološki prihvatljivom politikom upravljanja; navodi da industrijska politika Europske unije mora biti u skladu s vizijom koju vode inovacije, održivost i konkurentnost, koja jača proizvodne sektore i praktična znanja i vještine, kao i kružno gospodarstvo; primjećuje ključnu ulogu industrije i tvrtki kao pokretača održivosti, kao i važnost transparentnosti u opskrbnim lancima;

| 4. | naglašava da je strategiji RISE potreban kratkoročni plan radi zaštite proizvodnih temelja te znanja i vještina kako bi se odgovorilo na hitne izazove u određenim sektorima (kao što su prekapacitiranost proizvodnje, restrukturiranje i nepoštena konkurencija) te plan i raspored s dugoročnim okvirom koji se zasniva na pristupu s jasnim i postojanim ciljevima, znanstveno utemeljenim pokazateljima i pristupu životnom ciklusu te kružnom gospodarstvu koji usmjerava ulaganja u kreativnost, vještine, inovacije, nove tehnologije te koji promiče modernizaciju, održivost i konkurentnost europske industrijske baze preko politike koja je svjesna lanca vrijednosti i koja obuhvaća poduzeća svih veličina, posvećuje dužnu pozornost temeljnoj industriji i provodna je za održavanje lanca proizvodnje u Europi; smatra da bi se takva modernizacija trebala oslanjati kako na ključnim industrijama tako i na novim industrijskim sektorima te da mora biti usmjerena prema rastu u skladu s načelima održivog razvoja; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je strategiji RISE potreban kratkoročni plan radi zaštite proizvodnih temelja te znanja i vještina kako bi se odgovorilo na hitne izazove u određenim sektorima (kao što su prekapacitiranost proizvodnje, restrukturiranje i nepoštena konkurencija) te plan i raspored s dugoročnim okvirom koji se zasniva na pristupu s jasnim i postojanim ciljevima, znanstveno utemeljenim pokazateljima i pristupu životnom ciklusu te kružnom gospodarstvu koji usmjerava ulaganja u kreativnost, vještine, inovacije, nove tehnologije te koji promiče modernizaciju, održivost i konkurentnost europske industrijske baze preko politike koja je svjesna lanca vrijednosti i koja obuhvaća poduzeća svih veličina, posvećuje dužnu pozornost temeljnoj industriji i provodna je za održavanje lanca proizvodnje u Europi; smatra da bi se takva modernizacija trebala oslanjati kako na ključnim industrijama tako i na novim industrijskim sektorima te da mora biti usmjerena prema rastu u skladu s načelima održivog razvoja;

| 5. | ističe da industrijska politika uključuje sva područja politike koja imaju utjecaj na industriju; prepoznaje da se industrijskom politikom trebaju rješavati veliki društveni i ekološki izazovi koji su utvrđeni u strategiji Europa 2020. i ciljevima, uključujući buduće ciljeve povezane s energijom, resursima, zapošljavanjem, industrijom i klimom te da se ona mora djelotvorno uključiti u postupak Europskog semestra i nacionalne programe reformi kako bi se uspostavili potrebni preduvjeti za ulaganja i stvaranje dobrih radnih mjesta, prvenstveno za mlade osobe; poziva Komisiju da poboljša komunikaciju o svojim obvezama za provođenje industrijske politike kako bi se obnovilo povjerenje ulagača, radnika i građana u mjere EU-a; |
| --- | --- |

5.

ističe da industrijska politika uključuje sva područja politike koja imaju utjecaj na industriju; prepoznaje da se industrijskom politikom trebaju rješavati veliki društveni i ekološki izazovi koji su utvrđeni u strategiji Europa 2020. i ciljevima, uključujući buduće ciljeve povezane s energijom, resursima, zapošljavanjem, industrijom i klimom te da se ona mora djelotvorno uključiti u postupak Europskog semestra i nacionalne programe reformi kako bi se uspostavili potrebni preduvjeti za ulaganja i stvaranje dobrih radnih mjesta, prvenstveno za mlade osobe; poziva Komisiju da poboljša komunikaciju o svojim obvezama za provođenje industrijske politike kako bi se obnovilo povjerenje ulagača, radnika i građana u mjere EU-a;

| 6. | primjećuje da se udio europske industrije u ukupnom europskom bruto domaćem proizvodu (BDP-u) smanjio s 20 % na 15 % u razdoblju od 15 godina; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da se udio europske industrije u ukupnom europskom bruto domaćem proizvodu (BDP-u) smanjio s 20 % na 15 % u razdoblju od 15 godina;

| 7. | vjeruje da se strategijom RISE moraju slijediti ambiciozni i realistični industrijski ciljevi; primjećuje da bi dostizanjem glavnog cilja od 20 % trebalo stvoriti najmanje 400 000 novih radnih mjesta godišnje u industriji; snažno podupire 20-postotni cilj i predlaže da ga treba smatrati usmjeravajućim ciljem koji je usklađen s ciljevima EU-a 20/20/20; |
| --- | --- |

7.

vjeruje da se strategijom RISE moraju slijediti ambiciozni i realistični industrijski ciljevi; primjećuje da bi dostizanjem glavnog cilja od 20 % trebalo stvoriti najmanje 400 000 novih radnih mjesta godišnje u industriji; snažno podupire 20-postotni cilj i predlaže da ga treba smatrati usmjeravajućim ciljem koji je usklađen s ciljevima EU-a 20/20/20;

| 8. | vjeruje da bi ovi ciljevi trebali odražavati novu industrijsku stvarnost koja uključuje integraciju proizvodnje i usluga (proizvodnja-usluge) kao i zaokret prema gospodarstvu temeljenom na podacima i proizvodnji s dodanom vrijednosti; poziva Komisiju da, s tim u vezi, procijeni i potkrijepi svoj rad na ciljevima i ponovno promisli o klasifikaciji industrijskih sektora; |
| --- | --- |

8.

vjeruje da bi ovi ciljevi trebali odražavati novu industrijsku stvarnost koja uključuje integraciju proizvodnje i usluga (proizvodnja-usluge) kao i zaokret prema gospodarstvu temeljenom na podacima i proizvodnji s dodanom vrijednosti; poziva Komisiju da, s tim u vezi, procijeni i potkrijepi svoj rad na ciljevima i ponovno promisli o klasifikaciji industrijskih sektora;

| 9. | naglašava da djelatnosti industrijskog sektora omogućavaju preživljavanje krize, dijelom i preko uslužnog gospodarstva koje stvaraju svojom proizvodnjom; |
| --- | --- |

9.

naglašava da djelatnosti industrijskog sektora omogućavaju preživljavanje krize, dijelom i preko uslužnog gospodarstva koje stvaraju svojom proizvodnjom;

| 10. | poziva Komisiju da poštuje svoju obvezu stvaranja pokazatelja za praćenje i vrednovanje procesa ponovne industrijalizacije; naglašava da takvi pokazatelji ne smiju biti samo kvantitativni već i kvalitativni kako bi osigurali da taj proces bude održiv i spojiv sa zaštitom okoliša; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da poštuje svoju obvezu stvaranja pokazatelja za praćenje i vrednovanje procesa ponovne industrijalizacije; naglašava da takvi pokazatelji ne smiju biti samo kvantitativni već i kvalitativni kako bi osigurali da taj proces bude održiv i spojiv sa zaštitom okoliša;

| 11. | očekuje da bi, uz pravilnu primjenu, strategija RISE mogla revitalizirati industriju i ponovno dovesti proizvodnju u EU, obraćanjem pozornosti na upravljanje lancem opskrbe i uzimanjem u obzir posebne regionalne i lokalne kulture proizvodnje i tražnje istodobno jačajući važne sektore u nastajanju za održivo gospodarstvo i društvo; |
| --- | --- |

11.

očekuje da bi, uz pravilnu primjenu, strategija RISE mogla revitalizirati industriju i ponovno dovesti proizvodnju u EU, obraćanjem pozornosti na upravljanje lancem opskrbe i uzimanjem u obzir posebne regionalne i lokalne kulture proizvodnje i tražnje istodobno jačajući važne sektore u nastajanju za održivo gospodarstvo i društvo;

| 12. | naglašava da će strategija RISE biti uspješna samo ako se temelji na odgovarajućem, jasnom i predvidljivom makroekonomskom okviru uz izbjegavanje konfliktnih politika i potrebnim proračunskim resursima kako bi se pojačala javna i privatna ulaganja i promicala konkurentnost EU-a na svjetskoj razini; žali zbog činjenice što trenutna dominantna makroekonomska politika u EU-u ne pruža odgovarajući pristup kapitalu za ulaganja i inovacije, osobito za mala i srednja poduzeća te se stoga kosi s industrijskom politikom; u tom smislu zahtijeva pametnu, održivu i uključivu europsku strategiju rasta te žali što je Vijeće smanjilo sredstva za proračunsku glavu 1A višegodišnjeg financijskog okvira (VFO-a), osobito Obzora 2020., programa COSME i Instrumenta za povezivanje Europe; poziva države članice da znatno ojačaju financijsku snagu tih programa; |
| --- | --- |

12.

naglašava da će strategija RISE biti uspješna samo ako se temelji na odgovarajućem, jasnom i predvidljivom makroekonomskom okviru uz izbjegavanje konfliktnih politika i potrebnim proračunskim resursima kako bi se pojačala javna i privatna ulaganja i promicala konkurentnost EU-a na svjetskoj razini; žali zbog činjenice što trenutna dominantna makroekonomska politika u EU-u ne pruža odgovarajući pristup kapitalu za ulaganja i inovacije, osobito za mala i srednja poduzeća te se stoga kosi s industrijskom politikom; u tom smislu zahtijeva pametnu, održivu i uključivu europsku strategiju rasta te žali što je Vijeće smanjilo sredstva za proračunsku glavu 1A višegodišnjeg financijskog okvira (VFO-a), osobito Obzora 2020., programa COSME i Instrumenta za povezivanje Europe; poziva države članice da znatno ojačaju financijsku snagu tih programa;

| 13. | naglašava da bi se stvaranjem vlastitih sredstava u europskom proračunu ona mogla iskoristiti za poticanje ponovne industrijalizacije u Europi; |
| --- | --- |

13.

naglašava da bi se stvaranjem vlastitih sredstava u europskom proračunu ona mogla iskoristiti za poticanje ponovne industrijalizacije u Europi;

| 14. | naglašava da bi industrijska politika EU-a trebala biti jasno definirana, s obzirom na to da trenutno na području industrijske politike u EU-u i državama članicama dominiraju brojne različite prakse i trendovi; |
| --- | --- |

14.

naglašava da bi industrijska politika EU-a trebala biti jasno definirana, s obzirom na to da trenutno na području industrijske politike u EU-u i državama članicama dominiraju brojne različite prakse i trendovi;

| 15. | čestita na transverzalnom pristupu Komisije industrijskoj politici i naglašava važnost holističkog pristupa koji je koherentan i koordiniran u oblastima u kojima sva ostala područja politike (kao što su tržišno natjecanje, trgovina, energija, okoliš, inovacije, strukturni fondovi, jedinstveno tržište itd.) uzimaju u obzir ciljeve strategije RISE; s tim u vezi podsjeća na Europsku zajednicu za ugljen i čelik (EZUČ) koja dokazuje da je uspješno, integrirano i inovativno djelovanje moguće na području industrijske politike, da stvara rast i zaposlenost, promiče svoju vlastitu integraciju i ima narav socijalnog partnerstva; drži da bi strategija RISE trebala slijediti horizontalan a ne vertikalan koncept industrijske politike; vjeruje da, uz istovremeno pridavanja pozornosti temeljnoj industriji, mjere koje su specifične za sektore trebaju pružiti potporu lancima vrijednosti i gospodarskim klasterima s visokim potencijalom rasta te moraju biti povezane sa sektorskom specijalizacijom koja promiče visokotehnološke strategije i strategije s visokom dodanom vrijednošću kao i inovacije, vještine, poduzetništvo, zaposlenost i kreativnost; u tom smislu skreće pozornost na sektorske strategije u automobilskoj industriji (CARS 2020.) i industriji čelika (akcijski plan za industriju čelika) i poziva Komisiju da donese odgovarajuće mjere za provedbu tih strategija; poziva države članice i Komisiju da se također dovoljno usredotoče na sektore sa stvarnim znanjem i vještinama i visokim stupnjem ulaganja u istraživanje i razvoj te stvaranje dodane vrijednosti, uključujući postupak inovacija; |
| --- | --- |

15.

čestita na transverzalnom pristupu Komisije industrijskoj politici i naglašava važnost holističkog pristupa koji je koherentan i koordiniran u oblastima u kojima sva ostala područja politike (kao što su tržišno natjecanje, trgovina, energija, okoliš, inovacije, strukturni fondovi, jedinstveno tržište itd.) uzimaju u obzir ciljeve strategije RISE; s tim u vezi podsjeća na Europsku zajednicu za ugljen i čelik (EZUČ) koja dokazuje da je uspješno, integrirano i inovativno djelovanje moguće na području industrijske politike, da stvara rast i zaposlenost, promiče svoju vlastitu integraciju i ima narav socijalnog partnerstva; drži da bi strategija RISE trebala slijediti horizontalan a ne vertikalan koncept industrijske politike; vjeruje da, uz istovremeno pridavanja pozornosti temeljnoj industriji, mjere koje su specifične za sektore trebaju pružiti potporu lancima vrijednosti i gospodarskim klasterima s visokim potencijalom rasta te moraju biti povezane sa sektorskom specijalizacijom koja promiče visokotehnološke strategije i strategije s visokom dodanom vrijednošću kao i inovacije, vještine, poduzetništvo, zaposlenost i kreativnost; u tom smislu skreće pozornost na sektorske strategije u automobilskoj industriji (CARS 2020.) i industriji čelika (akcijski plan za industriju čelika) i poziva Komisiju da donese odgovarajuće mjere za provedbu tih strategija; poziva države članice i Komisiju da se također dovoljno usredotoče na sektore sa stvarnim znanjem i vještinama i visokim stupnjem ulaganja u istraživanje i razvoj te stvaranje dodane vrijednosti, uključujući postupak inovacija;

| 16. | predlaže Komisiji da se, po sektorima, usredotoči na dodanu vrijednost europske industrijske proizvodnje u svjetskim proizvodnim lancima kako bi ustanovila koliko su ukorijenjeni različiti industrijski sektori u državama članicama te kako bi učinkovitije uspostavila zajedničku strategiju za zaštitu europskih industrijskih interesa; |
| --- | --- |

16.

predlaže Komisiji da se, po sektorima, usredotoči na dodanu vrijednost europske industrijske proizvodnje u svjetskim proizvodnim lancima kako bi ustanovila koliko su ukorijenjeni različiti industrijski sektori u državama članicama te kako bi učinkovitije uspostavila zajedničku strategiju za zaštitu europskih industrijskih interesa;

| 17. | smatra da je Europskoj uniji potrebna pametna kombinacija privatne industrije i javnih institucija radi kvalitetnije izgradnje lanaca vrijednosti u EU-u; |
| --- | --- |

17.

smatra da je Europskoj uniji potrebna pametna kombinacija privatne industrije i javnih institucija radi kvalitetnije izgradnje lanaca vrijednosti u EU-u;

| 18. | naglašava da će buduća kohezijska politika biti jedna od glavnih politika EU-a za poticanje industrijskih inovacija pametnom specijalizacijom kao odgovor na izazove povezane s održivom energijom, klimatskim promjenama i djelotvornom uporabom materijalnih i ljudskih resursa; mišljenja je, stoga, da je potpora buduće kohezijske politike i europskih strukturnih i investicijskih fondova ključna za ponovnu industrijalizaciju EU-a i njezinih regija putem istinski moderne industrijske politike koja mora biti uključiva, održiva, energetski učinkovita i visokokonkurentna; poziva na bolje usklađivanje i sinergiju između kohezijske politike i programâ Obzor 2020. radi osnivanja regionalnih inovacijskih inkubatora i maksimalnog povećanja inovativnosti na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

18.

naglašava da će buduća kohezijska politika biti jedna od glavnih politika EU-a za poticanje industrijskih inovacija pametnom specijalizacijom kao odgovor na izazove povezane s održivom energijom, klimatskim promjenama i djelotvornom uporabom materijalnih i ljudskih resursa; mišljenja je, stoga, da je potpora buduće kohezijske politike i europskih strukturnih i investicijskih fondova ključna za ponovnu industrijalizaciju EU-a i njezinih regija putem istinski moderne industrijske politike koja mora biti uključiva, održiva, energetski učinkovita i visokokonkurentna; poziva na bolje usklađivanje i sinergiju između kohezijske politike i programâ Obzor 2020. radi osnivanja regionalnih inovacijskih inkubatora i maksimalnog povećanja inovativnosti na regionalnoj razini;

| 19. | slaže se s Komisijom da industrijska politika mora imati djelotvornu, integriranu strukturu upravljanja, uključujući praćenje aktivnosti; podsjeća na preporuku Europskog parlamenta u Langeovom izvješću o industriji za osnivanje stalnih radnih skupina relevantnih glavnih uprava Europske komisije za industrijsku politiku koja će uzimati u obzir doprinos zainteresiranih strana te koordinirati i nadzirati provedbu; ističe da bi Europski parlament trebao redovito primati izvješća o razvoju industrijske politike i traži od Komisije da Parlamentu dostavlja godišnja izvješća o napretku strategije RISE i razini ispunjenosti njezinih ambicija uz pomoć dostupnih instrumenata; predlaže da radne skupine za prioritetne mjere također objavljuju godišnje izvješće; traži od Komisije da prouči i identificira izazove prekapacitiranosti i restrukturiranja s kojima se suočava europska industrija i pojedini sektori u svrhu iznošenja kratkoročnih rješenja te poziva Komisiju da prati premještanje europske proizvodnje na područja s jeftinijom radnom snagom; naglašava da je strategiji RISE potrebno savezništvo i partnerstvo zainteresiranih strana iz različitih sektora industrije (uključujući mala i srednja poduzeća), sindikata, akademskog svijeta i civilnog društva, kao što su potrošačka nadzorna tijela i nevladine organizacije; poziva Komisiju da u potpunosti koristi članak 173. stavak 2. Ugovora kako bi ubrzala provedbu strategije RISE te učinkovitije organizirala svoje resurse; ističe važnost poboljšanja načina na koji Unija s javnošću, a osobito s mladim osobama, komunicira o svojoj industrijskoj politici, kako bi se unaprijedila važnost europske industrije, radnih mjesta, znanja i vještina u njoj; |
| --- | --- |

19.

slaže se s Komisijom da industrijska politika mora imati djelotvornu, integriranu strukturu upravljanja, uključujući praćenje aktivnosti; podsjeća na preporuku Europskog parlamenta u Langeovom izvješću o industriji za osnivanje stalnih radnih skupina relevantnih glavnih uprava Europske komisije za industrijsku politiku koja će uzimati u obzir doprinos zainteresiranih strana te koordinirati i nadzirati provedbu; ističe da bi Europski parlament trebao redovito primati izvješća o razvoju industrijske politike i traži od Komisije da Parlamentu dostavlja godišnja izvješća o napretku strategije RISE i razini ispunjenosti njezinih ambicija uz pomoć dostupnih instrumenata; predlaže da radne skupine za prioritetne mjere također objavljuju godišnje izvješće; traži od Komisije da prouči i identificira izazove prekapacitiranosti i restrukturiranja s kojima se suočava europska industrija i pojedini sektori u svrhu iznošenja kratkoročnih rješenja te poziva Komisiju da prati premještanje europske proizvodnje na područja s jeftinijom radnom snagom; naglašava da je strategiji RISE potrebno savezništvo i partnerstvo zainteresiranih strana iz različitih sektora industrije (uključujući mala i srednja poduzeća), sindikata, akademskog svijeta i civilnog društva, kao što su potrošačka nadzorna tijela i nevladine organizacije; poziva Komisiju da u potpunosti koristi članak 173. stavak 2. Ugovora kako bi ubrzala provedbu strategije RISE te učinkovitije organizirala svoje resurse; ističe važnost poboljšanja načina na koji Unija s javnošću, a osobito s mladim osobama, komunicira o svojoj industrijskoj politici, kako bi se unaprijedila važnost europske industrije, radnih mjesta, znanja i vještina u njoj;

| 20. | smatra da se strategija RISE mora usmjeriti prema stvaranju privlačne i konkurentne sredine u Europi za pokretanje investicijskih tokova u cijeloj Europskoj uniji i njezinim regijama, posebice na jugu Europe, kako bi se iznova ojačao rast, posebno pametnom specijalizacijom i stvaranjem klastera, uključujući međudržavne i regionalne klastere te odgovarajuće poslovne mreže; |
| --- | --- |

20.

smatra da se strategija RISE mora usmjeriti prema stvaranju privlačne i konkurentne sredine u Europi za pokretanje investicijskih tokova u cijeloj Europskoj uniji i njezinim regijama, posebice na jugu Europe, kako bi se iznova ojačao rast, posebno pametnom specijalizacijom i stvaranjem klastera, uključujući međudržavne i regionalne klastere te odgovarajuće poslovne mreže;

| 21. | pohvaljuje rad potpredsjednika Tajanija na boljem usklađivanju industrijske politike s Vijećem za konkurentnost; potvrđuje da bi industrijska politika za strategiju RISE trebala tvoriti zajednički temelj za EU, no ističe da mora uzeti u obzir različite nacionalne i regionalne okolnosti te da se mora uskladiti s industrijskom politikom država članica; podržava ideju jače uloge Vijeća za konkurentnost koje, u koordinaciji s Komisijom, pridonosi vertikalnom usklađivanju politika na razini Europe, država članica i regionalnoj razini; smatra da su, između ostalog, pametna regulativa i smanjena birokracija ključni uvjeti za industrijski rast; |
| --- | --- |

21.

pohvaljuje rad potpredsjednika Tajanija na boljem usklađivanju industrijske politike s Vijećem za konkurentnost; potvrđuje da bi industrijska politika za strategiju RISE trebala tvoriti zajednički temelj za EU, no ističe da mora uzeti u obzir različite nacionalne i regionalne okolnosti te da se mora uskladiti s industrijskom politikom država članica; podržava ideju jače uloge Vijeća za konkurentnost koje, u koordinaciji s Komisijom, pridonosi vertikalnom usklađivanju politika na razini Europe, država članica i regionalnoj razini; smatra da su, između ostalog, pametna regulativa i smanjena birokracija ključni uvjeti za industrijski rast;

| 22. | vjeruje da bi različite razine teritorijalnih jedinica trebale biti potpuno uključene i provoditi usklađene mjere u procesu ponovne industrijalizacije, u identificiranju prioriteta, mogućnosti i prednosti za industriju na njihovim teritorijima, kao i u poticanju razvoja malih i srednjih poduzeća; ističe da su mala i srednja poduzeća u industriji prednost s obzirom na to da im njihova veličina i prilagodljivost omogućuju prilagodbu na promjene, no da su u krizi najjače pogođeni; poziva Komisiju i države članice da pokrenu posebne programe potpore i pomoći za mala i srednja poduzeća te da im pomognu da postanu industrijski prvaci u svojoj oblasti; pozdravlja rad Odbora regija i Komisije u pogledu strategija za pametnu specijalizaciju za usmjeravanje financiranja EU-a prema ciljevima strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

22.

vjeruje da bi različite razine teritorijalnih jedinica trebale biti potpuno uključene i provoditi usklađene mjere u procesu ponovne industrijalizacije, u identificiranju prioriteta, mogućnosti i prednosti za industriju na njihovim teritorijima, kao i u poticanju razvoja malih i srednjih poduzeća; ističe da su mala i srednja poduzeća u industriji prednost s obzirom na to da im njihova veličina i prilagodljivost omogućuju prilagodbu na promjene, no da su u krizi najjače pogođeni; poziva Komisiju i države članice da pokrenu posebne programe potpore i pomoći za mala i srednja poduzeća te da im pomognu da postanu industrijski prvaci u svojoj oblasti; pozdravlja rad Odbora regija i Komisije u pogledu strategija za pametnu specijalizaciju za usmjeravanje financiranja EU-a prema ciljevima strategije Europa 2020.;

| 23. | poziva države članice da, u slučaju mogućih izmjena Ugovora, ustanove zajedničku industrijsku politiku čiji će ciljevi i sredstva biti slični zajedničkoj poljoprivrednoj politici, koja bi obuhvaćala stvarno međudržavno savjetovanje u svrhu donošenja zajedničke strategije kojoj bi bila dodijeljena značajna financijska sredstva i instrumenti za uređenje tržišta slični onima kojima raspolažu druga velika svjetska trgovačka područja, poput, na primjer, monetarnog instrumenta ili pravila o državnoj potpori koja su prilagođena potrebama naše industrije, ali istodobno poštuju međunarodno pravo; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice da, u slučaju mogućih izmjena Ugovora, ustanove zajedničku industrijsku politiku čiji će ciljevi i sredstva biti slični zajedničkoj poljoprivrednoj politici, koja bi obuhvaćala stvarno međudržavno savjetovanje u svrhu donošenja zajedničke strategije kojoj bi bila dodijeljena značajna financijska sredstva i instrumenti za uređenje tržišta slični onima kojima raspolažu druga velika svjetska trgovačka područja, poput, na primjer, monetarnog instrumenta ili pravila o državnoj potpori koja su prilagođena potrebama naše industrije, ali istodobno poštuju međunarodno pravo;

| 24. | pozdravlja zanimanje Komisije za proizvođače, posebice industrijske proizvođače, a ne samo potrošače; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja zanimanje Komisije za proizvođače, posebice industrijske proizvođače, a ne samo potrošače;

| 25. | žali zbog nepostojanja mjera u prijedlogu Komisije protiv dampinga plaća i socijalnog dampinga te mjera koje se odnose na sudjelovanje zaposlenika i restrukturiranje; |
| --- | --- |

25.

žali zbog nepostojanja mjera u prijedlogu Komisije protiv dampinga plaća i socijalnog dampinga te mjera koje se odnose na sudjelovanje zaposlenika i restrukturiranje;

Kampanja za inovacije, učinkovitost i održivu tehnologiju

| 26. | naglašava da strategija za inovacije, učinkovitost i nove tehnologije, uključujući i tehnologije za održivost, zajedno s novim poslovnim modelima, kreativnošću i naprednom proizvodnjom ima potencijala za obnovu i modernizaciju industrijskih temelja EU-a, čime se povećava njihova ključna konkurentnost na regionalnoj i svjetskoj razini; smatra da je potrebno sustavno promicati inovacije, uzimajući u obzir sve zainteresirane strane, od inovacija na terenu i netehničkih inovacija do visokotehnološkog istraživanja i razvoja u istraživačkim laboratorijima; primjećuje, u tom smislu, važnost aktivnog uključivanja zaposlenika u inovacijski proces koji potiče inovativne tvrtke koje su predvodnici u gospodarskom, socijalnom i ekološkom smislu; naglašava potrebu da se stvori pogodno okruženje i smatra da je bitno osigurati uvjete pod kojima tvrtke mogu raditi i biti konkurentne; smatra da je nužno ojačati temelje znanja u Europi, smanjiti fragmentaciju promicanjem izvrsnosti u znanosti i obrazovanju, stvarati uvjete za transformaciju dobrih ideja u proizvode koji se mogu plasirati na tržište i ojačati pristup financijskim sredstvima za inovativne poslovne subjekte, stvarajući okolinu koja podržava inovacije i uklanjajući socijalne i geografske nejednakosti promicanjem prednosti inovacija diljem Europe; naglašava da, u tom kontekstu, treba osobito voditi računa o godišnjem izvješću o inovacijama Komisije („Pregled rezultata Unije inovacija za 2013.”) koje pokazuje kako inovacije utječu na jačanje trajne konkurentnosti i koje pruža komparativnu procjenu postignuća država članica EU-a u pogledu istraživanja i inovacija te navodi relativne prednosti i nedostatke njihovih sustava istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

26.

naglašava da strategija za inovacije, učinkovitost i nove tehnologije, uključujući i tehnologije za održivost, zajedno s novim poslovnim modelima, kreativnošću i naprednom proizvodnjom ima potencijala za obnovu i modernizaciju industrijskih temelja EU-a, čime se povećava njihova ključna konkurentnost na regionalnoj i svjetskoj razini; smatra da je potrebno sustavno promicati inovacije, uzimajući u obzir sve zainteresirane strane, od inovacija na terenu i netehničkih inovacija do visokotehnološkog istraživanja i razvoja u istraživačkim laboratorijima; primjećuje, u tom smislu, važnost aktivnog uključivanja zaposlenika u inovacijski proces koji potiče inovativne tvrtke koje su predvodnici u gospodarskom, socijalnom i ekološkom smislu; naglašava potrebu da se stvori pogodno okruženje i smatra da je bitno osigurati uvjete pod kojima tvrtke mogu raditi i biti konkurentne; smatra da je nužno ojačati temelje znanja u Europi, smanjiti fragmentaciju promicanjem izvrsnosti u znanosti i obrazovanju, stvarati uvjete za transformaciju dobrih ideja u proizvode koji se mogu plasirati na tržište i ojačati pristup financijskim sredstvima za inovativne poslovne subjekte, stvarajući okolinu koja podržava inovacije i uklanjajući socijalne i geografske nejednakosti promicanjem prednosti inovacija diljem Europe; naglašava da, u tom kontekstu, treba osobito voditi računa o godišnjem izvješću o inovacijama Komisije („Pregled rezultata Unije inovacija za 2013.”) koje pokazuje kako inovacije utječu na jačanje trajne konkurentnosti i koje pruža komparativnu procjenu postignuća država članica EU-a u pogledu istraživanja i inovacija te navodi relativne prednosti i nedostatke njihovih sustava istraživanja i inovacija;

| 27. | vjeruje da bi sredstva EU-a za istraživanje i inovacije trebala biti katalizator te se koristiti u sinergiji s različitim europskim, nacionalnim i regionalnim instrumentima i sredstvima; podsjeća na 3-postotni cilj za istraživanje i razvoj, od čega dvije trećine dolaze iz privatnog sektora; podržava osnivanje javno-privatnih partnerstava u okviru programa Obzor 2020. i poziva Komisiju da osigura dostatno povećavanje ulaganja privatnog sektora; |
| --- | --- |

27.

vjeruje da bi sredstva EU-a za istraživanje i inovacije trebala biti katalizator te se koristiti u sinergiji s različitim europskim, nacionalnim i regionalnim instrumentima i sredstvima; podsjeća na 3-postotni cilj za istraživanje i razvoj, od čega dvije trećine dolaze iz privatnog sektora; podržava osnivanje javno-privatnih partnerstava u okviru programa Obzor 2020. i poziva Komisiju da osigura dostatno povećavanje ulaganja privatnog sektora;

| 28. | pozdravlja udio sredstava od 4 % koja će se realizirati preko namjenskog instrumenta za mala i srednja poduzeća u okviru programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja udio sredstava od 4 % koja će se realizirati preko namjenskog instrumenta za mala i srednja poduzeća u okviru programa Obzor 2020.;

| 29. | pozdravlja usredotočenost Komisije na ekološki dizajn, mogućnost reciklaže prema specifikacijama „od kolijevke do kolijevke”, nove kriterije održivosti za građevinske proizvode i postupke te učinkovitu uporabu resursa u okviru koncepta kružnog gospodarstva; poziva na to da se u zakonodavnim prijedlozima i studijama o učinkovitosti resursa uzme u obzir provedivost ulaganja na temelju kriterija učinkovitosti, isplativosti i dugoročnih rezultata; poziva Komisiju da nastavi poticati ideju „životnog ciklusa” s pomoću integrirane politike proizvoda (IPP) koja vodi računa o čitavome životnom ciklusu proizvoda (pristup „od kolijevke do kolijevke”); |
| --- | --- |

29.

pozdravlja usredotočenost Komisije na ekološki dizajn, mogućnost reciklaže prema specifikacijama „od kolijevke do kolijevke”, nove kriterije održivosti za građevinske proizvode i postupke te učinkovitu uporabu resursa u okviru koncepta kružnog gospodarstva; poziva na to da se u zakonodavnim prijedlozima i studijama o učinkovitosti resursa uzme u obzir provedivost ulaganja na temelju kriterija učinkovitosti, isplativosti i dugoročnih rezultata; poziva Komisiju da nastavi poticati ideju „životnog ciklusa” s pomoću integrirane politike proizvoda (IPP) koja vodi računa o čitavome životnom ciklusu proizvoda (pristup „od kolijevke do kolijevke”);

| 30. | pozdravlja područje djelovanja Komisije kao i moguća javno-privatna partnerstva; izražava zabrinutost zbog toga što velike količine podataka i razvoj informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) nisu adekvatno uključeni; poziva Komisiju da ta dostignuća uključi na odgovarajući način; smatra da su širokopojasne usluge ključne za razvoj industrije EU-a te bi mogle pridonijeti gospodarskom rastu EU-a i zapošljavanju, pa bi stoga veća ulaganja u širokopojasne sadržaje radi uspostave širokopojasnih mreža visokog kapaciteta i optičke tehnologije u pristupnim mrežama trebala i dalje biti jedan od prioriteta EU-a; poziva Komisiju da podrži stvaranje klastera na svim područjima djelovanja te da promiče sinergije i prelijevanja među njima; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja područje djelovanja Komisije kao i moguća javno-privatna partnerstva; izražava zabrinutost zbog toga što velike količine podataka i razvoj informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) nisu adekvatno uključeni; poziva Komisiju da ta dostignuća uključi na odgovarajući način; smatra da su širokopojasne usluge ključne za razvoj industrije EU-a te bi mogle pridonijeti gospodarskom rastu EU-a i zapošljavanju, pa bi stoga veća ulaganja u širokopojasne sadržaje radi uspostave širokopojasnih mreža visokog kapaciteta i optičke tehnologije u pristupnim mrežama trebala i dalje biti jedan od prioriteta EU-a; poziva Komisiju da podrži stvaranje klastera na svim područjima djelovanja te da promiče sinergije i prelijevanja među njima;

| 31. | naglašava ključnu ulogu IKT-a u tranziciji ka održivom gospodarstvu, koje uključuje područja kao što su dematerijalizacija, ekološko praćenje, učinkovitost u transportu i logistici, e-usluge i zdravstvena zaštita; pozdravlja novu europsku industrijsku strategiju za elektroniku čiji je cilj udvostručiti proizvodnju čipova u EU-u na 20 % svjetske proizvodnje; ustrajava na daljnjem promicanju korištenja informacijske i komunikacijske tehnologije u tradicionalnim industrijskim sektorima i na razvoju novih digitalnih proizvoda i usluga koji pridonose ostvarenju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

31.

naglašava ključnu ulogu IKT-a u tranziciji ka održivom gospodarstvu, koje uključuje područja kao što su dematerijalizacija, ekološko praćenje, učinkovitost u transportu i logistici, e-usluge i zdravstvena zaštita; pozdravlja novu europsku industrijsku strategiju za elektroniku čiji je cilj udvostručiti proizvodnju čipova u EU-u na 20 % svjetske proizvodnje; ustrajava na daljnjem promicanju korištenja informacijske i komunikacijske tehnologije u tradicionalnim industrijskim sektorima i na razvoju novih digitalnih proizvoda i usluga koji pridonose ostvarenju ciljeva održivog razvoja;

| 32. | pozdravlja djelovanje na području napredne proizvodnje; vjeruje da bi mogao imati koristi od javno-privatnih partnerstva, kao što su SPIRE; vjeruje da je pokretanje zajednice znanja i inovacija na području proizvodnje s dodanom vrijednošću do 2016. prioritet; poziva Komisiju da ubuduće javno-privatno partnerstvo uključi iskustva Europskog centra za stručno znanje na području javno-privatnih partnerstava (EPEC) pri Europskoj investicijskoj banci; potiče Komisiju da i na području napredne proizvodnje stvara sinergije među državama članicama, industrijom i istraživačkim institutima; poziva Komisiju da razmotri u kolikoj bi mjeri američka Nacionalna mreža za inovacije u proizvodnji mogla poslužiti kao model; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja djelovanje na području napredne proizvodnje; vjeruje da bi mogao imati koristi od javno-privatnih partnerstva, kao što su SPIRE; vjeruje da je pokretanje zajednice znanja i inovacija na području proizvodnje s dodanom vrijednošću do 2016. prioritet; poziva Komisiju da ubuduće javno-privatno partnerstvo uključi iskustva Europskog centra za stručno znanje na području javno-privatnih partnerstava (EPEC) pri Europskoj investicijskoj banci; potiče Komisiju da i na području napredne proizvodnje stvara sinergije među državama članicama, industrijom i istraživačkim institutima; poziva Komisiju da razmotri u kolikoj bi mjeri američka Nacionalna mreža za inovacije u proizvodnji mogla poslužiti kao model;

| 33. | pozdravlja djelovanje na području pametnih mreža i vjeruje da će imati koristi od proširenja svog djelokruga i davanje dodatnih prijedloga preporuča da bi njegov rad trebao uključivati i aspekte povezane s odgovarajućom energetskom infrastrukturom, skladištenjem energije i rezervnim kapacitetom koje je navela Komisija, kao što su visokoučinkovita mreža električne energije s dalekovodima koja bi pomogla u uspostavi unutarnjeg tržišta električne energije i omogućila uporabu obnovljivih izvora energije, na primjer energije obalnog vjetra, kao i visokotehnološku digitalnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja djelovanje na području pametnih mreža i vjeruje da će imati koristi od proširenja svog djelokruga i davanje dodatnih prijedloga preporuča da bi njegov rad trebao uključivati i aspekte povezane s odgovarajućom energetskom infrastrukturom, skladištenjem energije i rezervnim kapacitetom koje je navela Komisija, kao što su visokoučinkovita mreža električne energije s dalekovodima koja bi pomogla u uspostavi unutarnjeg tržišta električne energije i omogućila uporabu obnovljivih izvora energije, na primjer energije obalnog vjetra, kao i visokotehnološku digitalnu infrastrukturu;

| 34. | poziva Komisiju da predloži politiku za klastere i mreže klastera u obliku suradnje, naročito u lancima vrijednosti, između povezanih tvrtki, dobavljača, pružatelja usluga, sveučilišta i centara za istraživanje, koji bi također potaknuli organsko pokretanje klastera s nižih razina prema višima kao odgovor na potrebe poslovanja i/ili istraživanja; naglašava važnost osnivanja međudržavnih klastera, posebno kako bi se strukturno slabije regije integrirale u europski industrijski lanac vrijednosti na temelju tržišnog natjecanja na razini čitave Unije kojim se potiče sudjelovanje slabo zastupljenih zemalja/regija i osigurava prijenos stručnog znanja i vještina u istraživačkim zajednicama u svim državama članicama; smatra da je to ključni aspekt koji treba uključiti u regionalne industrijske politike; primjećuje da Komisija također treba obratiti odgovarajuću pozornost na podršku postojećim klasterima; potiče Komisiju na osnivanje klastera koji učinkovito koriste resurse u skladu s budućim zelenim akcijskim planom za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da predloži politiku za klastere i mreže klastera u obliku suradnje, naročito u lancima vrijednosti, između povezanih tvrtki, dobavljača, pružatelja usluga, sveučilišta i centara za istraživanje, koji bi također potaknuli organsko pokretanje klastera s nižih razina prema višima kao odgovor na potrebe poslovanja i/ili istraživanja; naglašava važnost osnivanja međudržavnih klastera, posebno kako bi se strukturno slabije regije integrirale u europski industrijski lanac vrijednosti na temelju tržišnog natjecanja na razini čitave Unije kojim se potiče sudjelovanje slabo zastupljenih zemalja/regija i osigurava prijenos stručnog znanja i vještina u istraživačkim zajednicama u svim državama članicama; smatra da je to ključni aspekt koji treba uključiti u regionalne industrijske politike; primjećuje da Komisija također treba obratiti odgovarajuću pozornost na podršku postojećim klasterima; potiče Komisiju na osnivanje klastera koji učinkovito koriste resurse u skladu s budućim zelenim akcijskim planom za mala i srednja poduzeća;

| 35. | pozdravlja strategiju za ključne tehnologije koje pružaju mogućnosti, u čemu EU zadržava snažnu konkurentsku prednost i potencijal za jačanje s obzirom na svoju jaku istraživačku bazu, no smatra da je potreban veći napor za iskorištavanje rezultata kako bi se osigurala ta prednost; podržava predložene mjere za poboljšanje usklađivanja i sinergije između politika i instrumenata, uključujući Obzor 2020., EIB, strukturne fondove EU-a te druge javne i privatne fondove; pozdravlja inicijative kojima se promiču posebne mjere za klastere povezane s ključnim tehnologijama koje pružaju mogućnosti te povećana međuregionalna suradnja; poziva Komisiju da izbjegne osnivanje tvrtki koje zapošljavaju samo članove sindikata za pojedinačne konzorcije ili pojedinačna poduzeća; primjećuje da financiranje istraživačke infrastrukture mora biti usmjereno na dobrobit i uporabu više sudionika; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja strategiju za ključne tehnologije koje pružaju mogućnosti, u čemu EU zadržava snažnu konkurentsku prednost i potencijal za jačanje s obzirom na svoju jaku istraživačku bazu, no smatra da je potreban veći napor za iskorištavanje rezultata kako bi se osigurala ta prednost; podržava predložene mjere za poboljšanje usklađivanja i sinergije između politika i instrumenata, uključujući Obzor 2020., EIB, strukturne fondove EU-a te druge javne i privatne fondove; pozdravlja inicijative kojima se promiču posebne mjere za klastere povezane s ključnim tehnologijama koje pružaju mogućnosti te povećana međuregionalna suradnja; poziva Komisiju da izbjegne osnivanje tvrtki koje zapošljavaju samo članove sindikata za pojedinačne konzorcije ili pojedinačna poduzeća; primjećuje da financiranje istraživačke infrastrukture mora biti usmjereno na dobrobit i uporabu više sudionika;

| 36. | poziva Komisiju da ojača komunikacijske mreže u skladu s projektima pametnih gradova suradnjom između regija, gradova i lokalnih područja, radi upravljanja zajedničkim službama te učinkovite proizvodnje i potrošnje energije promicanjem mjera uštede energije kako bi se potakla, primjerice, izgradnja visokotehnoloških građevina s niskom potrošnjom energije; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da ojača komunikacijske mreže u skladu s projektima pametnih gradova suradnjom između regija, gradova i lokalnih područja, radi upravljanja zajedničkim službama te učinkovite proizvodnje i potrošnje energije promicanjem mjera uštede energije kako bi se potakla, primjerice, izgradnja visokotehnoloških građevina s niskom potrošnjom energije;

| 37. | primjećuje da su programi Komisije za istraživanja i inovacije pretežno usmjereni na „poticanje razvoja tehnologije”; vjeruje da postoji opća potreba jačanja mjera i aktivnosti za povećanje potražnje koje mogu učinkovito donijeti rješenja na tržišta; |
| --- | --- |

37.

primjećuje da su programi Komisije za istraživanja i inovacije pretežno usmjereni na „poticanje razvoja tehnologije”; vjeruje da postoji opća potreba jačanja mjera i aktivnosti za povećanje potražnje koje mogu učinkovito donijeti rješenja na tržišta;

| 38. | poziva Komisiju da poveže instrumente politike orijentirane na ponudu s instrumentima orijentiranim na potražnju stvaranjem partnerstava za inovacije (kao što su pametni gradovi, aktivno starenje ili sirovine) i razvijanjem „vodećih tržišta” radi poticanja prihvaćanja novih proizvoda/usluga na tržištu koji ispunjavaju društvene potrebe; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da poveže instrumente politike orijentirane na ponudu s instrumentima orijentiranim na potražnju stvaranjem partnerstava za inovacije (kao što su pametni gradovi, aktivno starenje ili sirovine) i razvijanjem „vodećih tržišta” radi poticanja prihvaćanja novih proizvoda/usluga na tržištu koji ispunjavaju društvene potrebe;

| 39. | poziva Komisiju da razvije strategiju koja osigurava privlačnost Europe za strane talente i istovremeno održava odnose s najvećim europskim talentima u inozemstvu; naglašava važnost povezivanja sa zajednicama iseljenika EU-a, ohrabrujući ih da koriste svoje znanje i kontakte za poslovne prilike u EU-u; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da razvije strategiju koja osigurava privlačnost Europe za strane talente i istovremeno održava odnose s najvećim europskim talentima u inozemstvu; naglašava važnost povezivanja sa zajednicama iseljenika EU-a, ohrabrujući ih da koriste svoje znanje i kontakte za poslovne prilike u EU-u;

| 40. | mišljenja je da poticaji za održive oblike turizma povezane s potrošnjom lokalnih proizvoda mogu potaknuti oporavak poljoprivrednih i obrtničkih djelatnosti i lokalno rasipanje mikropoduzeća te bi mogli poslužiti kao važna gospodarska odskočna daska koja bi pomogla gospodarskom oporavku i istodobno osiguravala da se okolišem upravlja ispravno, da su kulture i naselja zaštićeni, a erozije i klizišta spriječeni; |
| --- | --- |

40.

mišljenja je da poticaji za održive oblike turizma povezane s potrošnjom lokalnih proizvoda mogu potaknuti oporavak poljoprivrednih i obrtničkih djelatnosti i lokalno rasipanje mikropoduzeća te bi mogli poslužiti kao važna gospodarska odskočna daska koja bi pomogla gospodarskom oporavku i istodobno osiguravala da se okolišem upravlja ispravno, da su kulture i naselja zaštićeni, a erozije i klizišta spriječeni;

| 41. | smatra da su biološke znanosti zbog svojeg inovacijskog potencijala, svoje uloge u europskoj industrijskoj proizvodnji, broja neposrednih i posrednih radnih mjesta koja stvaraju te svojeg izvoznog potencijala strateški sektor za Uniju; |
| --- | --- |

41.

smatra da su biološke znanosti zbog svojeg inovacijskog potencijala, svoje uloge u europskoj industrijskoj proizvodnji, broja neposrednih i posrednih radnih mjesta koja stvaraju te svojeg izvoznog potencijala strateški sektor za Uniju;

| 42. | vjeruje da Europska unija radi razvoja svoje industrijske politike mora napraviti politički izbor i usmjeriti svoje napore na strateške sektore suočavajući se s društvenim izazovima i istodobno se oslanjajući na europska znanja i vještine; u skladu s tim potiče Komisiju da razvije strateški plan za europsku industriju životnih znanosti kako je navedeno u njezinoj komunikaciji naslovljenoj „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak: ažurirana komunikacija o industrijskoj politici”; |
| --- | --- |

42.

vjeruje da Europska unija radi razvoja svoje industrijske politike mora napraviti politički izbor i usmjeriti svoje napore na strateške sektore suočavajući se s društvenim izazovima i istodobno se oslanjajući na europska znanja i vještine; u skladu s tim potiče Komisiju da razvije strateški plan za europsku industriju životnih znanosti kako je navedeno u njezinoj komunikaciji naslovljenoj „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak: ažurirana komunikacija o industrijskoj politici”;

Ostvarenje unutarnjeg tržišta i otvaranje vanjskih tržišta za strategiju RISE

| 43. | naglašava da jedinstveno europsko tržište ima glavnu ulogu kao domaće tržište za europsku industriju i da je potrebno razviti strategiju unutarnjeg tržišta koja će ojačati inovaciju usmjerenu na potražnju kako bi se potaknulo prihvaćanje novih tehnologija, čime bi se pomoglo stvaranje novih tržišta, poslovnih modela i industrijskih sektora; naglašava da je to naročito korisno kada je riječ o širenju rezultata istraživanja i razvoja na tržište; naglašava da predvidljiva pravila i norme na unutarnjem tržištu, djelotvorno primijenjeni u državama članicama, osiguravaju tvrtkama stabilnu perspektivu; poziva Komisiju i države članice da žurno ostvare jedinstveno tržište za robu, energiju, telekomunikacije, transport, zelene proizvode (kao što je Komisija navela u svojoj inicijativi) i poduzetnički kapital te da zajamče slobodno kretanje istraživača, znanstvenih spoznaja i tehnologije; ističe da je neostvarenje unutarnjeg tržišta prepreka rastu i poziva Komisiju da provede analizu kako bi ocijenila utjecaj krize na unutarnje tržište te da razmotri disparitet troškova u EU-u koji može dovesti poduzeća u EU-u u nepovoljan položaj u usporedbi s konkurentima iz trećih zemalja; upozorava na to da bi fragmentiranje unutarnjeg tržišta moglo dovesti do deformirane konkurentnosti među državama članicama unutar EU-a; poziva EU da provodi temeljitiju suradnju na područjima radnog prava i poreznih poticaja; potiče Komisiju da promovira uporabu zaštitnog žiga „Made in Europe” kako bi se ojačalo jedinstveno tržište i proizvodi europskog podrijetla; |
| --- | --- |

43.

naglašava da jedinstveno europsko tržište ima glavnu ulogu kao domaće tržište za europsku industriju i da je potrebno razviti strategiju unutarnjeg tržišta koja će ojačati inovaciju usmjerenu na potražnju kako bi se potaknulo prihvaćanje novih tehnologija, čime bi se pomoglo stvaranje novih tržišta, poslovnih modela i industrijskih sektora; naglašava da je to naročito korisno kada je riječ o širenju rezultata istraživanja i razvoja na tržište; naglašava da predvidljiva pravila i norme na unutarnjem tržištu, djelotvorno primijenjeni u državama članicama, osiguravaju tvrtkama stabilnu perspektivu; poziva Komisiju i države članice da žurno ostvare jedinstveno tržište za robu, energiju, telekomunikacije, transport, zelene proizvode (kao što je Komisija navela u svojoj inicijativi) i poduzetnički kapital te da zajamče slobodno kretanje istraživača, znanstvenih spoznaja i tehnologije; ističe da je neostvarenje unutarnjeg tržišta prepreka rastu i poziva Komisiju da provede analizu kako bi ocijenila utjecaj krize na unutarnje tržište te da razmotri disparitet troškova u EU-u koji može dovesti poduzeća u EU-u u nepovoljan položaj u usporedbi s konkurentima iz trećih zemalja; upozorava na to da bi fragmentiranje unutarnjeg tržišta moglo dovesti do deformirane konkurentnosti među državama članicama unutar EU-a; poziva EU da provodi temeljitiju suradnju na područjima radnog prava i poreznih poticaja; potiče Komisiju da promovira uporabu zaštitnog žiga „Made in Europe” kako bi se ojačalo jedinstveno tržište i proizvodi europskog podrijetla;

| 44. | pozdravlja namjeru Komisije da izradi horizontalni akcijski plan za poticanje potražnje za inovativnom robom i uslugama; poziva Komisiju da nastavi proučavati životni ciklus proizvoda, od sirovina do faze reciklaže, imajući u vidu napredovanje ka referentnim mjerilima za učinkovitost proizvoda koja u obzir uzimaju odnos troškova i koristi te inovacijski potencijal; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja namjeru Komisije da izradi horizontalni akcijski plan za poticanje potražnje za inovativnom robom i uslugama; poziva Komisiju da nastavi proučavati životni ciklus proizvoda, od sirovina do faze reciklaže, imajući u vidu napredovanje ka referentnim mjerilima za učinkovitost proizvoda koja u obzir uzimaju odnos troškova i koristi te inovacijski potencijal;

| 45. | naglašava da bi javna nabava trebala biti pokretač inovacija; ističe da je javna nabava sastavni dio industrijskih politika trgovačkih partnera Unije; vjeruje da bi smjernice o državnim potporama za cilj trebale imati pospješivanje konkurentnosti industrije EU-a, sustavnim preuzimanjem najbolje prakse i dobrih primjera koje primjenjuju trgovački partneri EU-a, te biti otvorene za mjere politika koje povećavaju inovacije; vjeruje da standardizacija i dodjeljivanje oznaka za okoliš, kao i društvena odgovornost poduzeća, uključujući uvezenu robu, imaju važnu ulogu u jačanju prihvaćanja novih tehnologija; poziva Komisiju da odredi prioritetne aktivnosti u potpori standardizacije i interoperabilnosti za nove proizvode, usluga i tehnologija kao stup za europsku unutarnju konkurentnost i međunarodne mogućnosti trgovanja; |
| --- | --- |

45.

naglašava da bi javna nabava trebala biti pokretač inovacija; ističe da je javna nabava sastavni dio industrijskih politika trgovačkih partnera Unije; vjeruje da bi smjernice o državnim potporama za cilj trebale imati pospješivanje konkurentnosti industrije EU-a, sustavnim preuzimanjem najbolje prakse i dobrih primjera koje primjenjuju trgovački partneri EU-a, te biti otvorene za mjere politika koje povećavaju inovacije; vjeruje da standardizacija i dodjeljivanje oznaka za okoliš, kao i društvena odgovornost poduzeća, uključujući uvezenu robu, imaju važnu ulogu u jačanju prihvaćanja novih tehnologija; poziva Komisiju da odredi prioritetne aktivnosti u potpori standardizacije i interoperabilnosti za nove proizvode, usluga i tehnologija kao stup za europsku unutarnju konkurentnost i međunarodne mogućnosti trgovanja;

| 46. | priznaje da je nadzor tržišta najvažniji stup u osiguravanju sigurnosti i kvalitete proizvoda na unutarnjem tržištu; pozdravlja paket za sigurnost proizvoda i nadzor tržišta koji je predložila Komisija i naglašava važnu ulogu koju oznaka podrijetla može imati ne samo za potrošače već i u smislu transparentnije trgovinske politike, kako unutarnje tako vanjske; poziva Komisiju da iskoristi moć i efikasnost interneta pri nadziranju tržišta, omogućujući ljudima da sudjeluju pružanjem kvalificirane povratne informacije o proizvodima; naglašava s tim u vezi važnost ispravnog funkcioniranja zaštite potrošača u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

46.

priznaje da je nadzor tržišta najvažniji stup u osiguravanju sigurnosti i kvalitete proizvoda na unutarnjem tržištu; pozdravlja paket za sigurnost proizvoda i nadzor tržišta koji je predložila Komisija i naglašava važnu ulogu koju oznaka podrijetla može imati ne samo za potrošače već i u smislu transparentnije trgovinske politike, kako unutarnje tako vanjske; poziva Komisiju da iskoristi moć i efikasnost interneta pri nadziranju tržišta, omogućujući ljudima da sudjeluju pružanjem kvalificirane povratne informacije o proizvodima; naglašava s tim u vezi važnost ispravnog funkcioniranja zaštite potrošača u Europskoj uniji;

| 47. | naglašava da je ostvarenje digitalnog jedinstvenog tržišta važan element industrijske strategije EU-a; ponavlja važnost koju digitalizacija unutarnjeg tržišta i razvoj elektroničke trgovine na unutarnjem tržištu imaju za mala i srednja poduzeća; vjeruje da tržište digitalnih i novih informacijskih tehnologija nudi mogućnost za industrijski razvoj koji još nije otkriven u potpunosti i koji Europa može dobro iskoristiti; naglašava nužnu potrebu prilagodbe politike standardizacije za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju EU-a razvoju događaja na tržištu i na području politike koja će dovesti do postizanja europskih političkih ciljeva za koje je potrebna interoperabilnost kao što su e-poduzetništvo, e-trgovina, e-teret te inteligentni prometni sustavi itd. |
| --- | --- |

47.

naglašava da je ostvarenje digitalnog jedinstvenog tržišta važan element industrijske strategije EU-a; ponavlja važnost koju digitalizacija unutarnjeg tržišta i razvoj elektroničke trgovine na unutarnjem tržištu imaju za mala i srednja poduzeća; vjeruje da tržište digitalnih i novih informacijskih tehnologija nudi mogućnost za industrijski razvoj koji još nije otkriven u potpunosti i koji Europa može dobro iskoristiti; naglašava nužnu potrebu prilagodbe politike standardizacije za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju EU-a razvoju događaja na tržištu i na području politike koja će dovesti do postizanja europskih političkih ciljeva za koje je potrebna interoperabilnost kao što su e-poduzetništvo, e-trgovina, e-teret te inteligentni prometni sustavi itd.

| 48. | naglašava da ostvarenje digitalnog jedinstvenog tržišta treba biti važan element industrijske strategije EU-a; ističe da jednak regulatorni okvir treba primijeniti na tržišta na internetu i izvan interneta kako bi se osigurala poštena konkurentnost i zaštitili potrošači; |
| --- | --- |

48.

naglašava da ostvarenje digitalnog jedinstvenog tržišta treba biti važan element industrijske strategije EU-a; ističe da jednak regulatorni okvir treba primijeniti na tržišta na internetu i izvan interneta kako bi se osigurala poštena konkurentnost i zaštitili potrošači;

| 49. | pozdravlja činjenicu da je Komisija prepoznala određivanje luksuznih kulturnih i kreativnih industrija kao gospodarskog sektora koji obuhvaća luksuzne dijelove tržišta za proizvode i usluge te odražava posebne značajke kao što su kulturna i kreativna dimenzija proizvoda ili usluge, prestiž proizvoda, intelektualno vlasništvo, kvaliteta proizvodnje, dizajn i inovacije te način na koji se proizvodi i usluge stavljaju na tržište i oglašavaju; poziva Komisiju da potvrdi specifičnosti visokokvalificiranih zanimanja u europskim industrijama koja čine znatan broj radnih mjesta u Europi i temelje se na četiri kriterija – kreativnosti, izvrsnosti, stručnome znanju i vještinama te učenju tijekom čitave karijere; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja činjenicu da je Komisija prepoznala određivanje luksuznih kulturnih i kreativnih industrija kao gospodarskog sektora koji obuhvaća luksuzne dijelove tržišta za proizvode i usluge te odražava posebne značajke kao što su kulturna i kreativna dimenzija proizvoda ili usluge, prestiž proizvoda, intelektualno vlasništvo, kvaliteta proizvodnje, dizajn i inovacije te način na koji se proizvodi i usluge stavljaju na tržište i oglašavaju; poziva Komisiju da potvrdi specifičnosti visokokvalificiranih zanimanja u europskim industrijama koja čine znatan broj radnih mjesta u Europi i temelje se na četiri kriterija – kreativnosti, izvrsnosti, stručnome znanju i vještinama te učenju tijekom čitave karijere;

| 50. | pozdravlja namjeru Komisije da podupre konkurentnost luksuznog sektora koji predstavlja 3 % BDP-a u EU-u i više od 1,5 milijuna izravnih ili neizravnih radnih mjesta te je poziva da poduzme mjere za rješavanje rizika nedostatka znanja i vještina u sektoru kako bi zaštitila specifično europske metode proizvodnje te stručno znanje i vještine; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja namjeru Komisije da podupre konkurentnost luksuznog sektora koji predstavlja 3 % BDP-a u EU-u i više od 1,5 milijuna izravnih ili neizravnih radnih mjesta te je poziva da poduzme mjere za rješavanje rizika nedostatka znanja i vještina u sektoru kako bi zaštitila specifično europske metode proizvodnje te stručno znanje i vještine;

| 51. | primjećuje da europska industrija čelika radi s 50 % kapaciteta te da je europska proizvodnja čelika pala za 25 % od 2008.; |
| --- | --- |

51.

primjećuje da europska industrija čelika radi s 50 % kapaciteta te da je europska proizvodnja čelika pala za 25 % od 2008.;

| 52. | primjećuje da europski automobilski sektor, koji je u 2007. proizveo 16 milijuna automobila, neće uspjeti proizvesti 12 milijuna automobila u 2013.; |
| --- | --- |

52.

primjećuje da europski automobilski sektor, koji je u 2007. proizveo 16 milijuna automobila, neće uspjeti proizvesti 12 milijuna automobila u 2013.;

| 53. | smatra da su, s obzirom na trenutnu financijsku, gospodarsku i društvenu krizu, javna i privatna ulaganja ključni dijelovi ukupne strategije održivog rasta; podupire, u vezi s time, sveukupnu reformu sustava državne potpore primjenom pristupa koji je više društveno i gospodarski utemeljen te većom fleksibilnošću pravila tržišnoga natjecanja iznesenih u člancima 101. i 102. UFEU-a; naglašava važnost toga da se više vodi računa o kvaliteti i učinkovitosti javne potrošnje; |
| --- | --- |

53.

smatra da su, s obzirom na trenutnu financijsku, gospodarsku i društvenu krizu, javna i privatna ulaganja ključni dijelovi ukupne strategije održivog rasta; podupire, u vezi s time, sveukupnu reformu sustava državne potpore primjenom pristupa koji je više društveno i gospodarski utemeljen te većom fleksibilnošću pravila tržišnoga natjecanja iznesenih u člancima 101. i 102. UFEU-a; naglašava važnost toga da se više vodi računa o kvaliteti i učinkovitosti javne potrošnje;

| 54. | naglašava da bi industrijska politika trebala u potpunosti iskoristiti instrumente politike konkurentnosti kako bi se stvorila jednaka pravila igre za sve i potaknula konkurentna tržišta; |
| --- | --- |

54.

naglašava da bi industrijska politika trebala u potpunosti iskoristiti instrumente politike konkurentnosti kako bi se stvorila jednaka pravila igre za sve i potaknula konkurentna tržišta;

| 55. | preporučuje Komisiji da ocijeni u kolikoj je mjeri odbijanje skupine koja posluje na svjetskoj razini da lokaciju koju je odlučila zatvoriti prepusti drugoj skupini koja bi tu lokaciju mogla preuzeti, ili javnom tijelu, na privremeno korištenje, u skladu s europskim pravom na području tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

55.

preporučuje Komisiji da ocijeni u kolikoj je mjeri odbijanje skupine koja posluje na svjetskoj razini da lokaciju koju je odlučila zatvoriti prepusti drugoj skupini koja bi tu lokaciju mogla preuzeti, ili javnom tijelu, na privremeno korištenje, u skladu s europskim pravom na području tržišnog natjecanja;

| 56. | prima na znanje istragu Komisije o reformi unutarnjeg tržišta za industrijske proizvode; poziva Komisiju da osigura usklađenost relevantnih standarda s tržištem; |
| --- | --- |

56.

prima na znanje istragu Komisije o reformi unutarnjeg tržišta za industrijske proizvode; poziva Komisiju da osigura usklađenost relevantnih standarda s tržištem;

| 57. | uzima u obzir poticaj Komisije za pametno reguliranje namijenjeno smanjenju tereta za industriju bez ugrožavanja djelotvornosti zakonodavstva, koje obuhvaća procjene utjecaja, ispitivanje konkurentnosti, provjere sposobnosti i test malih i srednjih poduzeća, te prepoznaje potrebu za regulatornom stabilnošću kako bi se potaklo ulaganje; vjeruje da su birokratski teret i konfliktne politike česta prepreka poboljšanju konkurentnosti industrijskih poduzeća te smatra da bi djelovanje u svrhu smanjenja takvog tereta trebalo biti visoko na političkom programu i očekuje prijedloge Komisije o ovoj temi, s konkretnim ciljevima; podržava regulatornu dosljednost, transverzalni regulatorni pristup i određivanje prioriteta te poboljšano kontroliranje konkurentnosti koje bi trebalo biti obvezno i činiti sastavni dio smjernica za procjenu utjecaja; poziva države članice da upotrebljavaju test za mala i srednja poduzeća i poboljšano kontroliranje konkurentnosti i na nacionalnoj razini; pozdravlja napore koje je Komisija učinila za procjenu kumulativnih učinaka zakonodavstva u sektoru čelika i poziva Komisiju da i dalje razvija metodologiju te utvrdi druge sektore koji mogu imati koristi od takvog pristupa; |
| --- | --- |

57.

uzima u obzir poticaj Komisije za pametno reguliranje namijenjeno smanjenju tereta za industriju bez ugrožavanja djelotvornosti zakonodavstva, koje obuhvaća procjene utjecaja, ispitivanje konkurentnosti, provjere sposobnosti i test malih i srednjih poduzeća, te prepoznaje potrebu za regulatornom stabilnošću kako bi se potaklo ulaganje; vjeruje da su birokratski teret i konfliktne politike česta prepreka poboljšanju konkurentnosti industrijskih poduzeća te smatra da bi djelovanje u svrhu smanjenja takvog tereta trebalo biti visoko na političkom programu i očekuje prijedloge Komisije o ovoj temi, s konkretnim ciljevima; podržava regulatornu dosljednost, transverzalni regulatorni pristup i određivanje prioriteta te poboljšano kontroliranje konkurentnosti koje bi trebalo biti obvezno i činiti sastavni dio smjernica za procjenu utjecaja; poziva države članice da upotrebljavaju test za mala i srednja poduzeća i poboljšano kontroliranje konkurentnosti i na nacionalnoj razini; pozdravlja napore koje je Komisija učinila za procjenu kumulativnih učinaka zakonodavstva u sektoru čelika i poziva Komisiju da i dalje razvija metodologiju te utvrdi druge sektore koji mogu imati koristi od takvog pristupa;

| 58. | potiče daljnje iskorištavanje mogućnosti postupka obavijesti 98/34/EZ te predlaže da države članice uvedu kontroliranje konkurentnosti u procjene utjecaja koje se provode u fazi izrade nacrta nacionalnih zakonskih procesa, u širem okviru „testa jedinstvenog tržišta” koji se zahtijeva u Rezoluciji Europskog parlamenta od 7. veljače 2013. s preporukama Komisiji o upravljanju jedinstvenim tržištem; |
| --- | --- |

58.

potiče daljnje iskorištavanje mogućnosti postupka obavijesti 98/34/EZ te predlaže da države članice uvedu kontroliranje konkurentnosti u procjene utjecaja koje se provode u fazi izrade nacrta nacionalnih zakonskih procesa, u širem okviru „testa jedinstvenog tržišta” koji se zahtijeva u Rezoluciji Europskog parlamenta od 7. veljače 2013. s preporukama Komisiji o upravljanju jedinstvenim tržištem;

| 59. | poziva na brzu provedbu Akta o malom poduzetništvu kako bi se pružila potpora europskim malim i srednjim poduzećima; primjećuje važnost Europske poduzetničke mreže u potpori malim i srednjim poduzećima u međugraničnoj trgovini EU-a; naglašava važnost pružanja potpore malim poduzećima i pomoći za njihovo prerastanje u srednja poduzeća te malih i srednjih poduzeća u veće sudionike kako bi se omogućila njihova konkurentnost na svjetskoj razini; usmjerava pozornost na gospodarsku korist stvaranja veza među tvrtkama u nekim sektorima, kao što je vojna industrija, kako bi se dosegla ekonomija razmjera i dijelili zajednički industrijski projekti; |
| --- | --- |

59.

poziva na brzu provedbu Akta o malom poduzetništvu kako bi se pružila potpora europskim malim i srednjim poduzećima; primjećuje važnost Europske poduzetničke mreže u potpori malim i srednjim poduzećima u međugraničnoj trgovini EU-a; naglašava važnost pružanja potpore malim poduzećima i pomoći za njihovo prerastanje u srednja poduzeća te malih i srednjih poduzeća u veće sudionike kako bi se omogućila njihova konkurentnost na svjetskoj razini; usmjerava pozornost na gospodarsku korist stvaranja veza među tvrtkama u nekim sektorima, kao što je vojna industrija, kako bi se dosegla ekonomija razmjera i dijelili zajednički industrijski projekti;

| 60. | smatra da je bolji, jeftiniji i brži pristup malih i srednjih poduzeća antidampinškim postupcima ključan da ih se na djelotvorniji način zaštiti od nepravednih praksi trgovinskih partnera; poziva Europsku uniju da ovu točku uzme u obzir pri reformi trgovinskih zaštitnih instrumenata; |
| --- | --- |

60.

smatra da je bolji, jeftiniji i brži pristup malih i srednjih poduzeća antidampinškim postupcima ključan da ih se na djelotvorniji način zaštiti od nepravednih praksi trgovinskih partnera; poziva Europsku uniju da ovu točku uzme u obzir pri reformi trgovinskih zaštitnih instrumenata;

| 61. | poziva EU da poveća svoju industrijsku proizvodnju pružanjem točnijih informacija potrošačima, traženjem obveznog navođenja podrijetla proizvoda EU-a i proizvoda uvezenih iz trećih zemalja te zahtijevanjem obveznog poštovanja geografskih naznaka europskih prehrambenih proizvoda u trećim zemljama; |
| --- | --- |

61.

poziva EU da poveća svoju industrijsku proizvodnju pružanjem točnijih informacija potrošačima, traženjem obveznog navođenja podrijetla proizvoda EU-a i proizvoda uvezenih iz trećih zemalja te zahtijevanjem obveznog poštovanja geografskih naznaka europskih prehrambenih proizvoda u trećim zemljama;

| 62. | naglašava da je tehnološki razvoj osjetljiv i ranjiv sektor; vjeruje da su prava intelektualnog vlasništva bitna sastavnica gospodarstva znanja i snažne industrijske politike koja mogu potaknuti inovaciju i istraživanje te ojačati europsku industriju; pozdravlja, s tim u vezi, stvaranje jedinstvenog patenta EU-a te poziva države članice da ga bez odgađanja provode; vjeruje da se postupak koji je doveo do njegova stvaranja treba održati kao primjer dobre prakse u kontekstu težnje za čvršćom industrijskom integracijom i integracijom unutarnjeg tržišta; zabrinut je da sadašnje uređenje prava intelektualnog vlasništva često ne ispunjava svoju misiju da rezultira inovacijama; vjeruje da povećana transparentnost, inovativno upravljanje i prakse izdavanja dozvola mogu stvoriti brža rješenja za tržište; u tom kontekstu pozdravlja rad koji je Komisija pokrenula; poziva Komisiju i države članice i na jaču zaštitu prava intelektualnog vlasništva, naročito kako bi se borile protiv krivotvorenja i industrijske špijunaže; naglašava da su potrebne nove strukture upravljanja i forumi za zaštitu prava intelektualnog vlasništva na međunarodnoj razini; poziva Komisiju da izradi europsku strategiju za zaštitu poslovnih tajni; |
| --- | --- |

62.

naglašava da je tehnološki razvoj osjetljiv i ranjiv sektor; vjeruje da su prava intelektualnog vlasništva bitna sastavnica gospodarstva znanja i snažne industrijske politike koja mogu potaknuti inovaciju i istraživanje te ojačati europsku industriju; pozdravlja, s tim u vezi, stvaranje jedinstvenog patenta EU-a te poziva države članice da ga bez odgađanja provode; vjeruje da se postupak koji je doveo do njegova stvaranja treba održati kao primjer dobre prakse u kontekstu težnje za čvršćom industrijskom integracijom i integracijom unutarnjeg tržišta; zabrinut je da sadašnje uređenje prava intelektualnog vlasništva često ne ispunjava svoju misiju da rezultira inovacijama; vjeruje da povećana transparentnost, inovativno upravljanje i prakse izdavanja dozvola mogu stvoriti brža rješenja za tržište; u tom kontekstu pozdravlja rad koji je Komisija pokrenula; poziva Komisiju i države članice i na jaču zaštitu prava intelektualnog vlasništva, naročito kako bi se borile protiv krivotvorenja i industrijske špijunaže; naglašava da su potrebne nove strukture upravljanja i forumi za zaštitu prava intelektualnog vlasništva na međunarodnoj razini; poziva Komisiju da izradi europsku strategiju za zaštitu poslovnih tajni;

| 63. | naglašava važnost jačanja prava intelektualnog vlasništva u fizičkim i digitalnim okruženjima za rast i otvaranje radnih mjesta u europskim industrijama; pozdravlja u tom pogledu reformu sustava zaštitnog znaka EU-a koja je u tijeku i koja ima potencijal za poboljšanje zaštite zaštitnih znakova na internetu, izvan interneta i na cijelom unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

63.

naglašava važnost jačanja prava intelektualnog vlasništva u fizičkim i digitalnim okruženjima za rast i otvaranje radnih mjesta u europskim industrijama; pozdravlja u tom pogledu reformu sustava zaštitnog znaka EU-a koja je u tijeku i koja ima potencijal za poboljšanje zaštite zaštitnih znakova na internetu, izvan interneta i na cijelom unutarnjem tržištu;

| 64. | podržava sadašnju reformu sustava prava o zaštitnom znaku koja će potaknuti zaštitu zaštitnih znakova na internetu, izvan interneta te diljem unutarnjeg tržišta i u međunarodnoj trgovini; |
| --- | --- |

64.

podržava sadašnju reformu sustava prava o zaštitnom znaku koja će potaknuti zaštitu zaštitnih znakova na internetu, izvan interneta te diljem unutarnjeg tržišta i u međunarodnoj trgovini;

| 65. | pozdravlja prepoznavanje problema „šume patenata i patentnih zasjeda”; podržava izmjenu regulatornog sustava radi podupiranja uzajamnog licenciranja s pozitivnim učinkom za tržišno natjecanje i sustava za objedinjavanje patenata; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja prepoznavanje problema „šume patenata i patentnih zasjeda”; podržava izmjenu regulatornog sustava radi podupiranja uzajamnog licenciranja s pozitivnim učinkom za tržišno natjecanje i sustava za objedinjavanje patenata;

| 66. | poziva Komisiju da predloži zakonodavstvo koje će europskim poduzećima omogućiti proizvodnju generičkih i biosličnih lijekova u EU-u tijekom razdoblja dopunske potvrde o zaštiti, nakon isteka zaštite patenta, kako bi se pripremili za plasiranje neposredno nakon isteka dopunske potvrde o zaštiti ili izvozili u zemlje u kojima ne važi ni patent ni dopunska potvrda o zaštiti; vjeruje da bi takve odredbe mogle pomoći u izbjegavanju premještanja proizvodnje i poticanju otvaranja radnih mjesta u EU-u, kao i u stvaranju jednakih pravila igre za europska poduzeća i njihove konkurente u trećim zemljama; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisiju da predloži zakonodavstvo koje će europskim poduzećima omogućiti proizvodnju generičkih i biosličnih lijekova u EU-u tijekom razdoblja dopunske potvrde o zaštiti, nakon isteka zaštite patenta, kako bi se pripremili za plasiranje neposredno nakon isteka dopunske potvrde o zaštiti ili izvozili u zemlje u kojima ne važi ni patent ni dopunska potvrda o zaštiti; vjeruje da bi takve odredbe mogle pomoći u izbjegavanju premještanja proizvodnje i poticanju otvaranja radnih mjesta u EU-u, kao i u stvaranju jednakih pravila igre za europska poduzeća i njihove konkurente u trećim zemljama;

| 67. | naglašava da vanjski odnosi imaju posljedice koje prekoračuju područje sporazuma potpisanih pod okriljem Svjetske trgovinske organizacije (WTO) te da bi se u razvijanju vanjske dimenzije industrijske politike EU i države članice trebale dogovoriti o zajedničkom stajalištu kako bi se na svjetskoj razini osigurala jednaka pravila igre za sve; |
| --- | --- |

67.

naglašava da vanjski odnosi imaju posljedice koje prekoračuju područje sporazuma potpisanih pod okriljem Svjetske trgovinske organizacije (WTO) te da bi se u razvijanju vanjske dimenzije industrijske politike EU i države članice trebale dogovoriti o zajedničkom stajalištu kako bi se na svjetskoj razini osigurala jednaka pravila igre za sve;

| 68. | usmjerava pozornost na činjenicu da se u svojoj zajedničkoj komunikaciji od 7. veljače 2013. naslovljenoj „Strategija Europske unije za kibernetičku sigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor” (22), potpredsjednica Komisije/visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku obvezala na razvijanje te unaprjeđenje industrijskih i tehnoloških resursa za područje kibernetičke sigurnosti |
| --- | --- |

68.

usmjerava pozornost na činjenicu da se u svojoj zajedničkoj komunikaciji od 7. veljače 2013. naslovljenoj „Strategija Europske unije za kibernetičku sigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor” (22), potpredsjednica Komisije/visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku obvezala na razvijanje te unaprjeđenje industrijskih i tehnoloških resursa za područje kibernetičke sigurnosti

| 69. | naglašava potrebu povećanja konkurentnosti europskih tvrtki na svjetskom tržištu; primjećuje važnost trgovinske strategije EU-a; poziva Komisiju da, u svjetlu povećane konkurentnosti trgovačkih partnera EU-a, reorganizira svoju trgovinsku politiku, da osigura usklađenost trgovinske politike i politike konkurentnosti Unije s ciljevima europske industrijske politike te da ona ne ugrozi inovativan i konkurentan potencijal europskih tvrtki; poziva Komisiju da zajedno s visokom predstavnicom EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku izradi strategiju za uključivanje službe za pomoć malim i srednjim poduzećima u misije EU-a; primjećuje da bi te službe za pomoć malim i srednjim poduzećima trebale uzeti u obzir rad gospodarskih komora i uključiti ono što su naučile od europskih poduzetničkih centara; poziva Komisiju i države članice da unaprijede svoju suradnju u potpori europskim tvrtkama na vanjskim tržištima; poziva ih naročito da prednost daju instrumentima za pomoć malim i srednjim poduzećima te da centraliziraju informacije za mala i srednja poduzeća uspostavom sustava informacija po načelu „sve na jednom mjestu” diljem Europske unije; poziva Komisiju da provede dio ispitivanja poboljšane konkurentnosti procjene utjecaja trgovinskih sporazuma i njihovoga kumulativnog učinka; |
| --- | --- |

69.

naglašava potrebu povećanja konkurentnosti europskih tvrtki na svjetskom tržištu; primjećuje važnost trgovinske strategije EU-a; poziva Komisiju da, u svjetlu povećane konkurentnosti trgovačkih partnera EU-a, reorganizira svoju trgovinsku politiku, da osigura usklađenost trgovinske politike i politike konkurentnosti Unije s ciljevima europske industrijske politike te da ona ne ugrozi inovativan i konkurentan potencijal europskih tvrtki; poziva Komisiju da zajedno s visokom predstavnicom EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku izradi strategiju za uključivanje službe za pomoć malim i srednjim poduzećima u misije EU-a; primjećuje da bi te službe za pomoć malim i srednjim poduzećima trebale uzeti u obzir rad gospodarskih komora i uključiti ono što su naučile od europskih poduzetničkih centara; poziva Komisiju i države članice da unaprijede svoju suradnju u potpori europskim tvrtkama na vanjskim tržištima; poziva ih naročito da prednost daju instrumentima za pomoć malim i srednjim poduzećima te da centraliziraju informacije za mala i srednja poduzeća uspostavom sustava informacija po načelu „sve na jednom mjestu” diljem Europske unije; poziva Komisiju da provede dio ispitivanja poboljšane konkurentnosti procjene utjecaja trgovinskih sporazuma i njihovoga kumulativnog učinka;

| 70. | primjećuje da troškovi povezani s okolišem koje snosi europska industrija sve češće navode europske industrijalce da ulažu izvan europske industrije; |
| --- | --- |

70.

primjećuje da troškovi povezani s okolišem koje snosi europska industrija sve češće navode europske industrijalce da ulažu izvan europske industrije;

| 71. | ističe važnost ekoloških i socijalnih standarda u bilateralnim trgovinskim sporazumima i multilateralnim trgovinskim odnosima kako bi se na svjetskoj razini uspostavila poštena i pravedna trgovina i jednaka pravila igre za sve; poziva Komisiju da pri potpisivanju novih trgovinskih sporazuma ili revidiranju postojećih osigura jednake uvjete za subjekte u EU-u i izvan njega; naglašava da bi EU trebao poduzeti prave korake kako bi se postavilo pitanje posebnih nepravilnosti koje su štetne za europske industrijske interese i postupno uvesti načelo međusobnih trgovinskih odnosa, posebno što se tiče pristupa tržištima javne nabave, te poboljšati pouzdanost, što može pomoći u otvaranju tržišta; |
| --- | --- |

71.

ističe važnost ekoloških i socijalnih standarda u bilateralnim trgovinskim sporazumima i multilateralnim trgovinskim odnosima kako bi se na svjetskoj razini uspostavila poštena i pravedna trgovina i jednaka pravila igre za sve; poziva Komisiju da pri potpisivanju novih trgovinskih sporazuma ili revidiranju postojećih osigura jednake uvjete za subjekte u EU-u i izvan njega; naglašava da bi EU trebao poduzeti prave korake kako bi se postavilo pitanje posebnih nepravilnosti koje su štetne za europske industrijske interese i postupno uvesti načelo međusobnih trgovinskih odnosa, posebno što se tiče pristupa tržištima javne nabave, te poboljšati pouzdanost, što može pomoći u otvaranju tržišta;

| 72. | podsjeća Komisiju da niska razina plaća i zaštita okoliša i dalje ostaju važan aspekt međunarodne suradnje i da je žurno potrebno provesti usklađivanje ovih standarda u svrhu njihovog povišenja kako bi se EU mogao istinski ponovno industrijalizirati; s tim u vezi poziva Komisiju da pregovara o obvezama na području prava radnika i zaštite okoliša s trećim zemljama u sporazumima o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

72.

podsjeća Komisiju da niska razina plaća i zaštita okoliša i dalje ostaju važan aspekt međunarodne suradnje i da je žurno potrebno provesti usklađivanje ovih standarda u svrhu njihovog povišenja kako bi se EU mogao istinski ponovno industrijalizirati; s tim u vezi poziva Komisiju da pregovara o obvezama na području prava radnika i zaštite okoliša s trećim zemljama u sporazumima o slobodnoj trgovini;

| 73. | prima na znanje prijedlog Komisije o modernizaciji zaštitnih trgovinskih instrumenata Europske unije, koji su ključni elementi industrijske politike; nada se da se tom modernizacijom može poboljšati njihova učinkovitost; u tu svrhu traži od Komisije da ne oslabi ove instrumente, niti de jure niti de facto, već naprotiv, da ih ojača kako bi učinkovitije i što je brže moguće europska poduzeća, bez obzira na njihovu veličinu, zaštitila od nezakonitih ili nepoštenih poslovnih praksi; |
| --- | --- |

73.

prima na znanje prijedlog Komisije o modernizaciji zaštitnih trgovinskih instrumenata Europske unije, koji su ključni elementi industrijske politike; nada se da se tom modernizacijom može poboljšati njihova učinkovitost; u tu svrhu traži od Komisije da ne oslabi ove instrumente, niti de jure niti de facto, već naprotiv, da ih ojača kako bi učinkovitije i što je brže moguće europska poduzeća, bez obzira na njihovu veličinu, zaštitila od nezakonitih ili nepoštenih poslovnih praksi;

| 74. | podsjeća na potrebu uporabe instrumenata za obranu trgovine, ako okolnosti to opravdavaju, protiv zemalja koje nisu u skladu s međunarodnim trgovinskim pravilima ili uvjetima iz sporazuma o slobodnoj trgovini sklopljenih s EU-om te poziva na to da se malim i srednjim poduzećima omogući lakši, brži i jeftiniji pristup protudampinškim postupcima kako bi se mogla bolje zaštititi od nepoštenih postupaka; |
| --- | --- |

74.

podsjeća na potrebu uporabe instrumenata za obranu trgovine, ako okolnosti to opravdavaju, protiv zemalja koje nisu u skladu s međunarodnim trgovinskim pravilima ili uvjetima iz sporazuma o slobodnoj trgovini sklopljenih s EU-om te poziva na to da se malim i srednjim poduzećima omogući lakši, brži i jeftiniji pristup protudampinškim postupcima kako bi se mogla bolje zaštititi od nepoštenih postupaka;

| 75. | usmjerava pozornost na ključnu ulogu koju istraživanja i inovacije imaju u osiguravanju konkurentnosti europskih tvrtki na svjetskim tržištima te ističe potrebu da europske tvrtke bolje predviđaju zahtjeve na tržištima trećih zemalja kako bi odgovorile na svjetsku potražnju; |
| --- | --- |

75.

usmjerava pozornost na ključnu ulogu koju istraživanja i inovacije imaju u osiguravanju konkurentnosti europskih tvrtki na svjetskim tržištima te ističe potrebu da europske tvrtke bolje predviđaju zahtjeve na tržištima trećih zemalja kako bi odgovorile na svjetsku potražnju;

| 76. | smatra ključnim da si EU, kao dio nastojanja oko revitalizacije svoje industrije, osigura sredstva za:






  — | provođenje aktivnije protudampinške politike i poduzimanje odgovarajućih mjera kao odgovora na, između ostalog, nepoštene izvozne subvencije koje su uvele neke treće zemlje; |
| --- | --- | --- |

76.

smatra ključnim da si EU, kao dio nastojanja oko revitalizacije svoje industrije, osigura sredstva za:

—

provođenje aktivnije protudampinške politike i poduzimanje odgovarajućih mjera kao odgovora na, između ostalog, nepoštene izvozne subvencije koje su uvele neke treće zemlje;

| — | provođenje autentične politike deviznog tečaja koja štiti interese europske trgovine; |
| --- | --- |

—

provođenje autentične politike deviznog tečaja koja štiti interese europske trgovine;

| — | podupiranje načela „poštene trgovine” koje se temelji na uzajamnom poštovanju društvenih, ekoloških i kulturnih standarda te standarda ljudskih prava u međunarodnoj trgovini; |
| --- | --- |

—

podupiranje načela „poštene trgovine” koje se temelji na uzajamnom poštovanju društvenih, ekoloških i kulturnih standarda te standarda ljudskih prava u međunarodnoj trgovini;

| 77. | poziva Komisiju da znatno poboljša svoje procjene trgovinskih sporazuma, posebno provedene procjene učinka, uzimajući pritom u obzir pitanje industrijske konkurentnosti i provodeći povratne procjene, kao i analize ukupnih učinaka svih sporazuma koji su već sklopljeni ili se o njima pregovara; naglašava važnost partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) u ostvarivanju europske reindustrijalizacije, rasta i ciljeva zapošljavanja, koje bi moglo pojednostavniti i povećati izvoz europskih industrijskih proizvoda, poboljšati konkurentnost europske industrije podizanjem međunarodnih proizvodnih standarda i smanjiti uvozne troškove sirovina i prerađevina za proizvodna poduzeća; zagovara da TTIP, kao i u slučaju drugih trgovinskih sporazuma, treba sadržavati i poglavlje usmjereno na takva energetska pitanja kao što su ona koja bi mogla utjecati na unutarnje tržište; poziva Komisiju da s pomoću ukidanja carina omogući bolji pristup tržištu u vezi s uslugama i ulaganjima, ojača regulatornu suradnju, osigura bolja pravila o javnoj nabavi i zaštitu intelektualnog vlasništva te da aktivno nastavi slijediti te ciljeve u politici tržišnog natjecanja i u vezi s energijom i proizvodima; naglašava potrebu racionalizacije propisa i smanjenja regulatornih i administrativnih tereta, kao što je predviđeno partnerstvom za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP), koje treba provoditi dosljedno uzimajući u obzir i štiteći visoke društvene i ekološke standarde te prava zaposlenih; ističe činjenicu da će moguće sklapanje partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) otvoriti izglede za širok gospodarski prostor koji bi zauzvrat ojačao veze EU-a i poslužio mu kao multiplikator za izravna strana ulaganja u EU-u; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisiju da znatno poboljša svoje procjene trgovinskih sporazuma, posebno provedene procjene učinka, uzimajući pritom u obzir pitanje industrijske konkurentnosti i provodeći povratne procjene, kao i analize ukupnih učinaka svih sporazuma koji su već sklopljeni ili se o njima pregovara; naglašava važnost partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) u ostvarivanju europske reindustrijalizacije, rasta i ciljeva zapošljavanja, koje bi moglo pojednostavniti i povećati izvoz europskih industrijskih proizvoda, poboljšati konkurentnost europske industrije podizanjem međunarodnih proizvodnih standarda i smanjiti uvozne troškove sirovina i prerađevina za proizvodna poduzeća; zagovara da TTIP, kao i u slučaju drugih trgovinskih sporazuma, treba sadržavati i poglavlje usmjereno na takva energetska pitanja kao što su ona koja bi mogla utjecati na unutarnje tržište; poziva Komisiju da s pomoću ukidanja carina omogući bolji pristup tržištu u vezi s uslugama i ulaganjima, ojača regulatornu suradnju, osigura bolja pravila o javnoj nabavi i zaštitu intelektualnog vlasništva te da aktivno nastavi slijediti te ciljeve u politici tržišnog natjecanja i u vezi s energijom i proizvodima; naglašava potrebu racionalizacije propisa i smanjenja regulatornih i administrativnih tereta, kao što je predviđeno partnerstvom za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP), koje treba provoditi dosljedno uzimajući u obzir i štiteći visoke društvene i ekološke standarde te prava zaposlenih; ističe činjenicu da će moguće sklapanje partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) otvoriti izglede za širok gospodarski prostor koji bi zauzvrat ojačao veze EU-a i poslužio mu kao multiplikator za izravna strana ulaganja u EU-u;

| 78. | poziva Komisiju da prouči primjer SAD-a i dopusti sindikatima ulaganje pritužbi povezanih s trgovinom, s obzirom na to da poremećaji u trgovini mogu negativno utjecati na industriju te time i na radnike, i da predloži slične mjere za EU; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisiju da prouči primjer SAD-a i dopusti sindikatima ulaganje pritužbi povezanih s trgovinom, s obzirom na to da poremećaji u trgovini mogu negativno utjecati na industriju te time i na radnike, i da predloži slične mjere za EU;

| 79. | naglašava da se europski industrijski lanac vrijednosti mora ojačati budućim trgovinskim sporazumima, sporazumima o ulaganju i sporazumima o intelektualnom vlasništvu, što znači da je već potrebno uključiti odgovarajuću strategiju kad je mandat sastavljen; |
| --- | --- |

79.

naglašava da se europski industrijski lanac vrijednosti mora ojačati budućim trgovinskim sporazumima, sporazumima o ulaganju i sporazumima o intelektualnom vlasništvu, što znači da je već potrebno uključiti odgovarajuću strategiju kad je mandat sastavljen;

| 80. | poziva Komisiju da izradi europsku izvoznu strategiju za tehnologije koje učinkovito koriste resurse i energiju i odgovarajuće usluge, što uključuje diplomaciju standardizacije kako bi se osiguralo promicanje europskih standarda diljem svijeta; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisiju da izradi europsku izvoznu strategiju za tehnologije koje učinkovito koriste resurse i energiju i odgovarajuće usluge, što uključuje diplomaciju standardizacije kako bi se osiguralo promicanje europskih standarda diljem svijeta;

| 81. | ističe da su standardi i tehničke odredbe izuzetno važni za osiguravanje vodeće uloge EU-a na području inovativnih sektora, uključujući zelene tehnologije; poziva stoga Komisiju da ojača sposobnost EU-a za određivanje standarda i međunarodnih tehničkih pravila u inovativnim sektorima; potiče nadalje Komisiju da poboljša suradnju s najvažnijim trećim zemljama, uključujući zemlje u razvoju, imajući u vidu određivanje zajedničkih standarda i tehničkih pravila; |
| --- | --- |

81.

ističe da su standardi i tehničke odredbe izuzetno važni za osiguravanje vodeće uloge EU-a na području inovativnih sektora, uključujući zelene tehnologije; poziva stoga Komisiju da ojača sposobnost EU-a za određivanje standarda i međunarodnih tehničkih pravila u inovativnim sektorima; potiče nadalje Komisiju da poboljša suradnju s najvažnijim trećim zemljama, uključujući zemlje u razvoju, imajući u vidu određivanje zajedničkih standarda i tehničkih pravila;

Financiranje industrijskog preporoda

| 82. | priznaje postojanje ograničenja kreditiranja banaka i njihov negativan utjecaj, posebno na mala i srednja poduzeća; žali zbog činjenice da takva ograničenja utječu i na financijske instrumente koje je EU stavio na raspolaganje te vjeruje da bi Komisija trebala zatražiti od financijskih posrednika nadležnih za administraciju tih instrumenata da podnose godišnja izvješća; pozdravlja zelenu knjigu Europske komisije o dugoročnom financiranju; naglašava potrebu da se poveća snaga i pouzdanost bankarskog sektora EU-a u okviru sporazuma Basel III, bankarske unije i Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM); ističe da je važno da i naši međunarodni partneri provode pravila iz sporazuma Basel III; naglašava da su ulaganja u industriju dugoročna ulaganja; poziva Komisiju i države članice da poboljšaju zakonodavni i financijski okvir kako bi postao jasniji i predvidljiviji i kako bi se time potaknulo ulaganje u industriju; |
| --- | --- |

82.

priznaje postojanje ograničenja kreditiranja banaka i njihov negativan utjecaj, posebno na mala i srednja poduzeća; žali zbog činjenice da takva ograničenja utječu i na financijske instrumente koje je EU stavio na raspolaganje te vjeruje da bi Komisija trebala zatražiti od financijskih posrednika nadležnih za administraciju tih instrumenata da podnose godišnja izvješća; pozdravlja zelenu knjigu Europske komisije o dugoročnom financiranju; naglašava potrebu da se poveća snaga i pouzdanost bankarskog sektora EU-a u okviru sporazuma Basel III, bankarske unije i Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM); ističe da je važno da i naši međunarodni partneri provode pravila iz sporazuma Basel III; naglašava da su ulaganja u industriju dugoročna ulaganja; poziva Komisiju i države članice da poboljšaju zakonodavni i financijski okvir kako bi postao jasniji i predvidljiviji i kako bi se time potaknulo ulaganje u industriju;

| 83. | smatra da je potrebno istražiti nove alternativne i kreativne načine financiranja, naročito u odnosu na privatno financiranje i financiranje povećanjem vlasničkog uloga; primjećuje da poticanje financijske pismenosti također ima važnu ulogu u tom pogledu i da bi tu financijsku pismenost trebalo uključiti u školske programe; |
| --- | --- |

83.

smatra da je potrebno istražiti nove alternativne i kreativne načine financiranja, naročito u odnosu na privatno financiranje i financiranje povećanjem vlasničkog uloga; primjećuje da poticanje financijske pismenosti također ima važnu ulogu u tom pogledu i da bi tu financijsku pismenost trebalo uključiti u školske programe;

| 84. | naglašava važnost financijskih sredstava za novoosnovana poduzeća i mala i srednja poduzeća kako bi poduzetnici mogli imati resurse za dovođenje novih ideja na tržište; |
| --- | --- |

84.

naglašava važnost financijskih sredstava za novoosnovana poduzeća i mala i srednja poduzeća kako bi poduzetnici mogli imati resurse za dovođenje novih ideja na tržište;

| 85. | pozdravlja inicijativu Komisije da s Europskom investicijskom bankom (EIB) oblikuje zajedničke financijske instrumente te primjećuje da je ta inicijativa prihvaćena na sastanku Europskog vijeća u lipnju 2013.; pozdravlja također činjenicu da su Komisija i EIB namjeravali Europskom vijeću prije njegova sastanka u listopadu 2013. predstaviti cjelovito izvješće o njihovoj primjeni u kojem su utvrđeni kvantitativni ciljevi, instrumenti i vremenski plan; |
| --- | --- |

85.

pozdravlja inicijativu Komisije da s Europskom investicijskom bankom (EIB) oblikuje zajedničke financijske instrumente te primjećuje da je ta inicijativa prihvaćena na sastanku Europskog vijeća u lipnju 2013.; pozdravlja također činjenicu da su Komisija i EIB namjeravali Europskom vijeću prije njegova sastanka u listopadu 2013. predstaviti cjelovito izvješće o njihovoj primjeni u kojem su utvrđeni kvantitativni ciljevi, instrumenti i vremenski plan;

| 86. | poziva Vijeće da u savjetovanju s Komisijom i EIB-om bez odgode utvrdi parametre za te instrumente imajući u vidu postizanje znatnog učinka poluge; naglašava djelovanje tih instrumenata prije kraja 2013.; |
| --- | --- |

86.

poziva Vijeće da u savjetovanju s Komisijom i EIB-om bez odgode utvrdi parametre za te instrumente imajući u vidu postizanje znatnog učinka poluge; naglašava djelovanje tih instrumenata prije kraja 2013.;

| 87. | pozdravlja povećanje kapitala Europske investicijske banke i njezine nedavno objavljene smjernice za kreditiranje povezane s novim standardom o emisijama (EPS) od 550 grama CO2 po kilovatsatu (g/kWh); smatra da bi Europska investicijska banka mogla pomoći u ublažavanju problema povezanih s fragmentacijom financijskih tržišta EU-a; poziva Europsku investicijsku banku da nastavi pratiti razvoj novih kreditnih modela prilagođenih potrebama industrije; poziva Europsku investicijsku banku da provede svoj plan povećanja kreditne aktivnosti u EU-u za više od 50 % između 2013. i 2015.; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja povećanje kapitala Europske investicijske banke i njezine nedavno objavljene smjernice za kreditiranje povezane s novim standardom o emisijama (EPS) od 550 grama CO2 po kilovatsatu (g/kWh); smatra da bi Europska investicijska banka mogla pomoći u ublažavanju problema povezanih s fragmentacijom financijskih tržišta EU-a; poziva Europsku investicijsku banku da nastavi pratiti razvoj novih kreditnih modela prilagođenih potrebama industrije; poziva Europsku investicijsku banku da provede svoj plan povećanja kreditne aktivnosti u EU-u za više od 50 % između 2013. i 2015.;

| 88. | ističe da supsidijarnost ostavlja otvorena vrata za razne fiskalne politike i kreditiranja, kao i subvencijske aranžmane u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

88.

ističe da supsidijarnost ostavlja otvorena vrata za razne fiskalne politike i kreditiranja, kao i subvencijske aranžmane u cijeloj Europi;

| 89. | poziva Komisiju da istraži kako bi se tržišta vrijednosnih papira osiguranih jamstvima i alternativne financijske formule s pravilnim bonitetnim nadzorom mogli iskoristiti za olakšavanje financiranja malih i srednjih poduzeća; primjećuje ulogu koju banke za razvoj poslovanja i infrastrukturu mogu imati u ulaganju u pokrivene obveznice koje izdaje banka, kombiniranjem takvog ulaganja s povećanim ciljevima kreditiranja malih i srednjih poduzeća; pozdravlja prijedlog privatno-privatnih kreditnih partnerstava u kojima se osiguravajuće društvo i banka udružuju u svrhu davanja kratkoročnih i dugoročnih kredita; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisiju da istraži kako bi se tržišta vrijednosnih papira osiguranih jamstvima i alternativne financijske formule s pravilnim bonitetnim nadzorom mogli iskoristiti za olakšavanje financiranja malih i srednjih poduzeća; primjećuje ulogu koju banke za razvoj poslovanja i infrastrukturu mogu imati u ulaganju u pokrivene obveznice koje izdaje banka, kombiniranjem takvog ulaganja s povećanim ciljevima kreditiranja malih i srednjih poduzeća; pozdravlja prijedlog privatno-privatnih kreditnih partnerstava u kojima se osiguravajuće društvo i banka udružuju u svrhu davanja kratkoročnih i dugoročnih kredita;

| 90. | vjeruje da je važno poticati nove inovativne modele financiranja za mala i srednja poduzeća, naročito s visokim potencijalom rasta; ukazuje na procvat inicijativa za grupno financiranje i e-platformi za kredite u Europi te na financijske i nefinancijske koristi koje to financiranje donosi malim i srednjim poduzećima i poduzetnicima, kao što su osiguravanje sredstava za pokretanje poduzeća, vrednovanje proizvoda, povratne informacije korisnika te stabilna i vjerna dioničarska struktura; poziva Komisiju da izda komunikaciju u vezi s grupnim financiranjem; poziva Komisiju da izradi učinkovit regulatorni okvir za grupno financiranje do iznosa od 1 milijun eura po projektu, koji se također bavi pitanjima zaštite ulagača; poziva Komisiju da razmotri otvaranje nekih ograničenih fondova za usluge grupnog financiranja, kao što su to već učinile neke države članice; |
| --- | --- |

90.

vjeruje da je važno poticati nove inovativne modele financiranja za mala i srednja poduzeća, naročito s visokim potencijalom rasta; ukazuje na procvat inicijativa za grupno financiranje i e-platformi za kredite u Europi te na financijske i nefinancijske koristi koje to financiranje donosi malim i srednjim poduzećima i poduzetnicima, kao što su osiguravanje sredstava za pokretanje poduzeća, vrednovanje proizvoda, povratne informacije korisnika te stabilna i vjerna dioničarska struktura; poziva Komisiju da izda komunikaciju u vezi s grupnim financiranjem; poziva Komisiju da izradi učinkovit regulatorni okvir za grupno financiranje do iznosa od 1 milijun eura po projektu, koji se također bavi pitanjima zaštite ulagača; poziva Komisiju da razmotri otvaranje nekih ograničenih fondova za usluge grupnog financiranja, kao što su to već učinile neke države članice;

| 91. | poziva Komisiju da podrži stvaranje lokalnog tržišta obveznica za mala i srednja poduzeća kako bi osigurala primjereno dugoročno financiranje, naročito u regijama s ograničenim kreditima; smatra da bi lokalna tržišta obveznica, kao što je burza u Stuttgartu, mogla poslužiti kao potencijalni model; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisiju da podrži stvaranje lokalnog tržišta obveznica za mala i srednja poduzeća kako bi osigurala primjereno dugoročno financiranje, naročito u regijama s ograničenim kreditima; smatra da bi lokalna tržišta obveznica, kao što je burza u Stuttgartu, mogla poslužiti kao potencijalni model;

| 92. | poziva Komisiju da podrži razvoj nacionalnih investicijskih banaka za mala poduzeća te da omogući postojećima da prošire svoje djelovanje na druge države članice i sudjeluju u projektima financiranja izvan svojih nacionalnih granica, izradom smjernica radi prevladavanja općeg kreditnog sloma; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisiju da podrži razvoj nacionalnih investicijskih banaka za mala poduzeća te da omogući postojećima da prošire svoje djelovanje na druge države članice i sudjeluju u projektima financiranja izvan svojih nacionalnih granica, izradom smjernica radi prevladavanja općeg kreditnog sloma;

| 93. | smatra kasna plaćanja izvorom nestabilnosti i gubljenja konkurentnosti poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća; pohvaljuje one države članice koje su u potpunosti provele direktivu o kasnom plaćanju i poziva na njezinu potpunu provedbu širom EU-a; smatra da pomoć EU-a i financijski instrumenti koji su na raspolaganju nisu dovoljno poznati gospodarskim subjektima, posebno malim i srednjim poduzećima; ustraje u tome da se diljem EU-a uspostave sustava informacija po načelu „sve na jednom mjestu” na kojima bi malim i srednjim poduzećima bile dostupne sve informacije o dostupnom financiranju EU-a; naglašava važnost uspostave mreža posredničkih udruga poduzetnika i udruga s neprofitnim ciljevima radi uspostave i osiguravanja potpore, mentorstva i kredita malim i srednjim poduzećima, imajući u vidu razvoj poduzetništva; |
| --- | --- |

93.

smatra kasna plaćanja izvorom nestabilnosti i gubljenja konkurentnosti poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća; pohvaljuje one države članice koje su u potpunosti provele direktivu o kasnom plaćanju i poziva na njezinu potpunu provedbu širom EU-a; smatra da pomoć EU-a i financijski instrumenti koji su na raspolaganju nisu dovoljno poznati gospodarskim subjektima, posebno malim i srednjim poduzećima; ustraje u tome da se diljem EU-a uspostave sustava informacija po načelu „sve na jednom mjestu” na kojima bi malim i srednjim poduzećima bile dostupne sve informacije o dostupnom financiranju EU-a; naglašava važnost uspostave mreža posredničkih udruga poduzetnika i udruga s neprofitnim ciljevima radi uspostave i osiguravanja potpore, mentorstva i kredita malim i srednjim poduzećima, imajući u vidu razvoj poduzetništva;

| 94. | smatra da nepravedna porezna konkurencija među državama članicama nije prikladna za razvoj jake europske industrijske politike; |
| --- | --- |

94.

smatra da nepravedna porezna konkurencija među državama članicama nije prikladna za razvoj jake europske industrijske politike;

| 95. | zagovara bolju koordinaciju poreznih sustava poduzeća u EU-u s pomoću uvođenja usklađenih poreznih osnovica; |
| --- | --- |

95.

zagovara bolju koordinaciju poreznih sustava poduzeća u EU-u s pomoću uvođenja usklađenih poreznih osnovica;

| 96. | poziva Komisiju da izradi cjelovitu studiju činitelja konkurentnosti nepovezanih s troškovima za različite industrijske aktivnosti u EU-u (rokovi isporuke, patenti, kvaliteta proizvoda, usluge nakon prodaje, kvaliteta prijevoza, energetska i informacijsko-komunikacijska infrastruktura itd.) u usporedbi s onima u drugim dijelovima svijeta; poziva Komisiju da provodi stalnu analizu makroekonomske konkurentnosti, s posebnim naglaskom na prijevozu te energetskoj i informacijsko-komunikacijskoj infrastrukturi, te da izradi studije za dugoročno financiranje nove ili postojeće infrastrukture koja je potrebna kako bi se osigurala daljnja konkurentnost EU-a; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisiju da izradi cjelovitu studiju činitelja konkurentnosti nepovezanih s troškovima za različite industrijske aktivnosti u EU-u (rokovi isporuke, patenti, kvaliteta proizvoda, usluge nakon prodaje, kvaliteta prijevoza, energetska i informacijsko-komunikacijska infrastruktura itd.) u usporedbi s onima u drugim dijelovima svijeta; poziva Komisiju da provodi stalnu analizu makroekonomske konkurentnosti, s posebnim naglaskom na prijevozu te energetskoj i informacijsko-komunikacijskoj infrastrukturi, te da izradi studije za dugoročno financiranje nove ili postojeće infrastrukture koja je potrebna kako bi se osigurala daljnja konkurentnost EU-a;

| 97. | naglašava važnost poduzetničkog kapitala i mreža poslovnih anđela, naročito za žene; poziva na žurnu primjenu internetskog portala za poduzetnice; pozdravlja podršku EU-a uspostavi mreža poslovnih anđela i poduzetničkih inkubatora; posebno pozdravlja uspostavu pogodnosti za temeljni kapital u okviru programa Obzor 2020. i COSME kako bi se podržalo povećanje kvantitete i kvalitete zalihe poduzetničkog kapitala; vjeruje da Europski investicijski fond ima ključnu ulogu u razvoju tržišta poduzetničkog kapitala, naročito u razvoju novih tehnologija; vjeruje da bi se u porezne svrhe trebala ukloniti razlika između temeljnog kapitala i zaduživanja; |
| --- | --- |

97.

naglašava važnost poduzetničkog kapitala i mreža poslovnih anđela, naročito za žene; poziva na žurnu primjenu internetskog portala za poduzetnice; pozdravlja podršku EU-a uspostavi mreža poslovnih anđela i poduzetničkih inkubatora; posebno pozdravlja uspostavu pogodnosti za temeljni kapital u okviru programa Obzor 2020. i COSME kako bi se podržalo povećanje kvantitete i kvalitete zalihe poduzetničkog kapitala; vjeruje da Europski investicijski fond ima ključnu ulogu u razvoju tržišta poduzetničkog kapitala, naročito u razvoju novih tehnologija; vjeruje da bi se u porezne svrhe trebala ukloniti razlika između temeljnog kapitala i zaduživanja;

| 98. | poziva Komisiju da prouči multiplikacijske učinke vodećih jedinica kompetencije u odnosu na njihovu produktivnost, stvaranje vrijednosti i mreža zaposlenosti u cjelokupnom gospodarstvu; smatra da vodeće jedinice kompetencije ne definira nužno njihova veličina nego da ispunjavaju niz kriterija kao što je međunarodna usmjerenost, određeni minimalni udio na domaćem i globalnom tržištu, intenzivno istraživanje te razvoj i suradnja s velikom mrežom poduzeća; smatra da bi takva studija mogla prije svega svratiti pozornost na međuovisnost industrijskih subjekata i malih i srednjih poduzetnika, čime bi došlo do ukidanja određenih stereotipa u pogledu prerađivačkih industrijskih temelja; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisiju da prouči multiplikacijske učinke vodećih jedinica kompetencije u odnosu na njihovu produktivnost, stvaranje vrijednosti i mreža zaposlenosti u cjelokupnom gospodarstvu; smatra da vodeće jedinice kompetencije ne definira nužno njihova veličina nego da ispunjavaju niz kriterija kao što je međunarodna usmjerenost, određeni minimalni udio na domaćem i globalnom tržištu, intenzivno istraživanje te razvoj i suradnja s velikom mrežom poduzeća; smatra da bi takva studija mogla prije svega svratiti pozornost na međuovisnost industrijskih subjekata i malih i srednjih poduzetnika, čime bi došlo do ukidanja određenih stereotipa u pogledu prerađivačkih industrijskih temelja;

Pridobivanje znanja i radne snage za industrijski preporod

| 99. | iznosi stajalište da je od početka krize oko 5 500 europskih industrijskih poduzeća „restrukturirano”, pri čemu je izgubljeno oko 2,7 milijuna radnih mjesta; |
| --- | --- |

99.

iznosi stajalište da je od početka krize oko 5 500 europskih industrijskih poduzeća „restrukturirano”, pri čemu je izgubljeno oko 2,7 milijuna radnih mjesta;

| 100. | naglašava da je strategija RISE prilika za stabilno zapošljavanje s dobrim radnim mjestima i pristojnom plaćom; naglašava da je za uključivanje mladih u radnu snagu neophodno partnerstvo sa zainteresiranim stranama, posebno sa socijalnim partnerima, komorama i organizacijama mladih; poziva Komisiju i države članice da pojačaju socijalni dijalog i unutar grana industrije i poduzeća; smatra da bi uključivanje socijalnih partnera u što je moguće ranijoj fazi svakoga zakonodavnog postupka bilo vrlo korisno; također poziva Komisiju da na svojoj razini potiče ulogu socijalnih partnera, poštujući pritom razlike među različitim nacionalnim sustavima; poziva socijalne partnere da se koliko je god moguće uključe u dijalog na razini EU-a; |
| --- | --- |

100.

naglašava da je strategija RISE prilika za stabilno zapošljavanje s dobrim radnim mjestima i pristojnom plaćom; naglašava da je za uključivanje mladih u radnu snagu neophodno partnerstvo sa zainteresiranim stranama, posebno sa socijalnim partnerima, komorama i organizacijama mladih; poziva Komisiju i države članice da pojačaju socijalni dijalog i unutar grana industrije i poduzeća; smatra da bi uključivanje socijalnih partnera u što je moguće ranijoj fazi svakoga zakonodavnog postupka bilo vrlo korisno; također poziva Komisiju da na svojoj razini potiče ulogu socijalnih partnera, poštujući pritom razlike među različitim nacionalnim sustavima; poziva socijalne partnere da se koliko je god moguće uključe u dijalog na razini EU-a;

| 101. | primjećuje da će strategija RISE zahtijevati veći i bolji pristup osposobljavanju, cjeloživotnom učenju, stručnom školovanju koje je prilagođeno budućim potrebama i sveučilišnom obrazovanju, veći naglasak na područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, a osobito za žene i podršku poduzetništvu, zagovara uključivanje takvih tema u školske programe; podupire razvoj osposobljavanja povezanog s radnim mjestom i programe stažiranja, odgovarajuću mrežu socijalne sigurnosti zajedno s politikom „druge prilike”; vjeruje da bi, u tom bi smislu, programi i instrumenti EU-a, kao što je Obzor 2020. i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) trebali imati važnu ulogu; |
| --- | --- |

101.

primjećuje da će strategija RISE zahtijevati veći i bolji pristup osposobljavanju, cjeloživotnom učenju, stručnom školovanju koje je prilagođeno budućim potrebama i sveučilišnom obrazovanju, veći naglasak na područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, a osobito za žene i podršku poduzetništvu, zagovara uključivanje takvih tema u školske programe; podupire razvoj osposobljavanja povezanog s radnim mjestom i programe stažiranja, odgovarajuću mrežu socijalne sigurnosti zajedno s politikom „druge prilike”; vjeruje da bi, u tom bi smislu, programi i instrumenti EU-a, kao što je Obzor 2020. i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) trebali imati važnu ulogu;

| 102. | smatra da potpora kvalificiranoj radnoj snazi Europi pruža veliku prednost i da je glavni motor pokretač za razvoj ulaganja u istraživanje i razvoj; poziva da se osobita pozornost prida podupiranju obrazovanja u svrhu osnivanja istraživačkih centara s vodećim položajem u akademskoj izvrsnosti u svijetu; |
| --- | --- |

102.

smatra da potpora kvalificiranoj radnoj snazi Europi pruža veliku prednost i da je glavni motor pokretač za razvoj ulaganja u istraživanje i razvoj; poziva da se osobita pozornost prida podupiranju obrazovanja u svrhu osnivanja istraživačkih centara s vodećim položajem u akademskoj izvrsnosti u svijetu;

| 103. | smatra da je inovacija na radnome mjestu, razvoj kompetencija, kreativnih i samostalnih radnika i timskog rada važna prednost za socijalnu i gospodarsku uspješnost poduzeća; naglašava da demokratizacija na radnome mjestu, uključujući i aktivno sudjelovanje predstavnika zaposlenih i sindikata, treba biti proširena; poziva države članice ili predmetna regionalna tijela na stvaranje okvira za trajno usavršavanje, bilo da je u pitanju pravo pojedinca na obuku ili drugi programi, koji osigurava da njihov skup vještina ostaje ispred rastuće potražnje u sektoru te je prilagodljiv na novo tržište ili se, u slučaju viška radne snage, može prenijeti na drugi industrijski sektor; napominje da poslodavci i radnici dijele odgovornost za cjeloživotno učenje; nadalje napominje da su informiranje i savjetovanje na radnome mjestu temeljno pravo utvrđeno Ugovorom; |
| --- | --- |

103.

smatra da je inovacija na radnome mjestu, razvoj kompetencija, kreativnih i samostalnih radnika i timskog rada važna prednost za socijalnu i gospodarsku uspješnost poduzeća; naglašava da demokratizacija na radnome mjestu, uključujući i aktivno sudjelovanje predstavnika zaposlenih i sindikata, treba biti proširena; poziva države članice ili predmetna regionalna tijela na stvaranje okvira za trajno usavršavanje, bilo da je u pitanju pravo pojedinca na obuku ili drugi programi, koji osigurava da njihov skup vještina ostaje ispred rastuće potražnje u sektoru te je prilagodljiv na novo tržište ili se, u slučaju viška radne snage, može prenijeti na drugi industrijski sektor; napominje da poslodavci i radnici dijele odgovornost za cjeloživotno učenje; nadalje napominje da su informiranje i savjetovanje na radnome mjestu temeljno pravo utvrđeno Ugovorom;

| 104. | poziva Komisiju da blisko surađuje s državama članicama i predmetnim socijalnim partnerima iz sektora kako bi se izradile srednjoročne i dugoročne prognoze u pogledu vještina koje zahtijeva tržište zapošljavanja, primjerice osnivanjem europskih vijeća za industrijske vještine; |
| --- | --- |

104.

poziva Komisiju da blisko surađuje s državama članicama i predmetnim socijalnim partnerima iz sektora kako bi se izradile srednjoročne i dugoročne prognoze u pogledu vještina koje zahtijeva tržište zapošljavanja, primjerice osnivanjem europskih vijeća za industrijske vještine;

| 105. | poziva države članice da se suoče s manjkom računalnih vještina na svim razinama obrazovanja i tijekom cjeloživotnog učenja jer trendovi u informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji mogu dugoročno gledajući imati velik utjecaj na rastuće industrije u sektorima kao što su energetska učinkovitost, ekološko planiranje, sigurnosni ciljevi i ostale komunikacijske sposobnosti (primjerice učinkoviti i inteligentni sustavi prometa, sustavi za komunikaciju među ljudima, komunikaciju među ljudima i strojevima te komunikaciju među strojevima); |
| --- | --- |

105.

poziva države članice da se suoče s manjkom računalnih vještina na svim razinama obrazovanja i tijekom cjeloživotnog učenja jer trendovi u informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji mogu dugoročno gledajući imati velik utjecaj na rastuće industrije u sektorima kao što su energetska učinkovitost, ekološko planiranje, sigurnosni ciljevi i ostale komunikacijske sposobnosti (primjerice učinkoviti i inteligentni sustavi prometa, sustavi za komunikaciju među ljudima, komunikaciju među ljudima i strojevima te komunikaciju među strojevima);

| 106. | naglašava da snaga u inženjerstvu i informacijskoj tehnologiji poboljšava elastičnost u zapošljavanju; poziva države članice koje imaju potporu Komisije da razmotre postavljanje nacionalnih ciljeva radi povećanja broja studenata znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike; vjeruje da stvaranje nacionalnih, regionalnih i europskih platformi za znanost, tehnologiju, inženjerstvo i matematiku radi razmjene najbolje prakse među regijama, sveučilištima i industrijama može donijeti koristi postavljanju ciljeva u tom području; također smatra da bi, ako ih se osnuje, europske platforme mogle biti važne za nacionalne platforme jer bi im omogućavale usklađivanje i suradnju na europskoj razini; ističe da bi u ovome kontekstu osnovne informacijske i komunikacijske vještine također trebalo poticati u školama i programima za stručno osposobljavanje; |
| --- | --- |

106.

naglašava da snaga u inženjerstvu i informacijskoj tehnologiji poboljšava elastičnost u zapošljavanju; poziva države članice koje imaju potporu Komisije da razmotre postavljanje nacionalnih ciljeva radi povećanja broja studenata znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike; vjeruje da stvaranje nacionalnih, regionalnih i europskih platformi za znanost, tehnologiju, inženjerstvo i matematiku radi razmjene najbolje prakse među regijama, sveučilištima i industrijama može donijeti koristi postavljanju ciljeva u tom području; također smatra da bi, ako ih se osnuje, europske platforme mogle biti važne za nacionalne platforme jer bi im omogućavale usklađivanje i suradnju na europskoj razini; ističe da bi u ovome kontekstu osnovne informacijske i komunikacijske vještine također trebalo poticati u školama i programima za stručno osposobljavanje;

| 107. | poziva Komisiju i države članice da razmotre američki model osnivanja fondova za prijelaz s fakulteta na radno mjesto (College-to-Career, C2C) kako bi se stvorila partnerstva između industrija i sveučilišta i osposobili mladi ljudi za radna mjesta u rastućim industrijama; primjećuje planove za uspostavu „sveučilišnih tehničkih škola” s industrijama partnerima, o čemu se raspravljalo u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisiju i države članice da razmotre američki model osnivanja fondova za prijelaz s fakulteta na radno mjesto (College-to-Career, C2C) kako bi se stvorila partnerstva između industrija i sveučilišta i osposobili mladi ljudi za radna mjesta u rastućim industrijama; primjećuje planove za uspostavu „sveučilišnih tehničkih škola” s industrijama partnerima, o čemu se raspravljalo u Ujedinjenoj Kraljevini;

| 108. | naglašava važnost povećanja dobrovoljne mobilnosti među mladima promicanjem programa Erasmus za sve, uklanjanjem postojećih barijera za prekogranični pripravnički staž i praksu te ojačavanjem prenosivosti prava na mirovinu i socijalnu zaštitu diljem EU-a; ističe da bi posebno program „Erasmus za mlade poduzetnike” trebalo znatno proširiti; |
| --- | --- |

108.

naglašava važnost povećanja dobrovoljne mobilnosti među mladima promicanjem programa Erasmus za sve, uklanjanjem postojećih barijera za prekogranični pripravnički staž i praksu te ojačavanjem prenosivosti prava na mirovinu i socijalnu zaštitu diljem EU-a; ističe da bi posebno program „Erasmus za mlade poduzetnike” trebalo znatno proširiti;

| 109. | predlaže mobilizaciju svih dostupnih financijskih i zakonodavnih instrumenata radi poticanja ekonomskog premještanja te poziva na osnivanje informacijskih centara kako bi se kod poduzetnika još više produbila svijest o prednostima zadržavanja njihove djelatnosti unutar Europe ili premještanja u Europu u smislu skraćivanja lanaca opskrbe i uspostave lokalne proizvodne tradicije te veće učinkovitosti u ovom sektoru, istodobno povećavajući mogućnosti za lokalno zapošljavanje; potiče korištenje EURES-a u svrhu iskorištavanja kompetencija mladih Europljana koji traže posao; poziva države članice da poboljšaju provedbu Direktive o uslugama i uklone slučajeve socijalnog dampinga; |
| --- | --- |

109.

predlaže mobilizaciju svih dostupnih financijskih i zakonodavnih instrumenata radi poticanja ekonomskog premještanja te poziva na osnivanje informacijskih centara kako bi se kod poduzetnika još više produbila svijest o prednostima zadržavanja njihove djelatnosti unutar Europe ili premještanja u Europu u smislu skraćivanja lanaca opskrbe i uspostave lokalne proizvodne tradicije te veće učinkovitosti u ovom sektoru, istodobno povećavajući mogućnosti za lokalno zapošljavanje; potiče korištenje EURES-a u svrhu iskorištavanja kompetencija mladih Europljana koji traže posao; poziva države članice da poboljšaju provedbu Direktive o uslugama i uklone slučajeve socijalnog dampinga;

| 110. | ističe da je obrazovanje temeljni zahtjev te da svi stupnjevi obrazovanja, od osnovne škole do sveučilišta, moraju biti otvoreni svima; |
| --- | --- |

110.

ističe da je obrazovanje temeljni zahtjev te da svi stupnjevi obrazovanja, od osnovne škole do sveučilišta, moraju biti otvoreni svima;

| 111. | ističe potrebu za smanjenjem stope napuštanja škole i naglašava da oni koji napuste školu trebaju imati mogućnosti za osposobljavanje, kao što je to slučaj s austrijskim programom „Jamstvo osposobljavanja”; |
| --- | --- |

111.

ističe potrebu za smanjenjem stope napuštanja škole i naglašava da oni koji napuste školu trebaju imati mogućnosti za osposobljavanje, kao što je to slučaj s austrijskim programom „Jamstvo osposobljavanja”;

| 112. | pozdravlja odluke da se provede program Jamstva za mlade i težnje koje stoje iza njega kao i spremnost država članica da izdvajaju sredstva za borbu protiv nezaposlenosti mladih; pozdravlja promicanje Saveza za strukovno naukovanje; ističe da u nekim državama članicama strukovna naukovanja ne čine u dovoljnoj mjeri sastavni dio politike zapošljavanja; poziva Komisiju da razvije zajedničke pokazatelje socijalnog ulaganja, osobito na području nezaposlenosti među mladima; poziva industriju da aktivno sudjeluje u provedbi Jamstva za mlade na odgovarajućim nacionalnim razinama i da, kada je to moguće, ponudi kvalitetno zaposlenje ili programe vježbeničkog staža mladima te da stvori kvalitetne programe prakse koja se pristojno plaća; potiče države članice da programe strukovnog naukovanja učine privlačnijima za poduzeća putem raznolikih mjera; |
| --- | --- |

112.

pozdravlja odluke da se provede program Jamstva za mlade i težnje koje stoje iza njega kao i spremnost država članica da izdvajaju sredstva za borbu protiv nezaposlenosti mladih; pozdravlja promicanje Saveza za strukovno naukovanje; ističe da u nekim državama članicama strukovna naukovanja ne čine u dovoljnoj mjeri sastavni dio politike zapošljavanja; poziva Komisiju da razvije zajedničke pokazatelje socijalnog ulaganja, osobito na području nezaposlenosti među mladima; poziva industriju da aktivno sudjeluje u provedbi Jamstva za mlade na odgovarajućim nacionalnim razinama i da, kada je to moguće, ponudi kvalitetno zaposlenje ili programe vježbeničkog staža mladima te da stvori kvalitetne programe prakse koja se pristojno plaća; potiče države članice da programe strukovnog naukovanja učine privlačnijima za poduzeća putem raznolikih mjera;

| 113. | naglašava da su države članice s jakim sustavima stručnog osposobljavanja imale relativno snažno tržište zapošljavanja tijekom krize; poziva sve države članice da prouče i uvedu takve sustave zajedno sa socijalnim partnerima i ostalim relevantnim zainteresiranim stranama kao što su komore; primjećuje izazov sve većeg usklađivanja europskog sustava kredita u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (ECVET) s europskim sustavom prikupljanja i prenošenja kredita (ECTS); također naglašava važnost usporedivosti i veće usklađenosti među različitim nacionalnim sustavima stručnog osposobljavanja kako bi se olakšala mobilnost na tržištu rada u relevantnim kategorijama zanimanja; |
| --- | --- |

113.

naglašava da su države članice s jakim sustavima stručnog osposobljavanja imale relativno snažno tržište zapošljavanja tijekom krize; poziva sve države članice da prouče i uvedu takve sustave zajedno sa socijalnim partnerima i ostalim relevantnim zainteresiranim stranama kao što su komore; primjećuje izazov sve većeg usklađivanja europskog sustava kredita u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (ECVET) s europskim sustavom prikupljanja i prenošenja kredita (ECTS); također naglašava važnost usporedivosti i veće usklađenosti među različitim nacionalnim sustavima stručnog osposobljavanja kako bi se olakšala mobilnost na tržištu rada u relevantnim kategorijama zanimanja;

| 114. | ističe da srednje tehničke škole i sustavi stručnog obrazovanja imaju vrlo važnu ulogu te podržava inicijative Komisije za poticanje međugraničnih razmjena među državama članicama; |
| --- | --- |

114.

ističe da srednje tehničke škole i sustavi stručnog obrazovanja imaju vrlo važnu ulogu te podržava inicijative Komisije za poticanje međugraničnih razmjena među državama članicama;

| 115. | smatra da bi se ugled stručnog obrazovanja i osposobljavanja trebao poboljšati ne samo naglašavanjem njegove svojstvene vrijednosti nego i njegovim povezivanjem s mogućim prijelazom na sveučilište ili drugo visoko obrazovanje; navodi da to također iziskuje da visoke kvalifikacije stručnog obrazovanja i osposobljavanja donose višu razinu kvalifikacija u nacionalnim okvirima kvalitete država članica; naglašava važnost poboljšavanja obrazovnih vještina radi unaprjeđenja kvalitete razvoja novih proizvodnih vještina, također putem mjera EU-a za standardizaciju politika ljudskih resursa počevši od temeljnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

115.

smatra da bi se ugled stručnog obrazovanja i osposobljavanja trebao poboljšati ne samo naglašavanjem njegove svojstvene vrijednosti nego i njegovim povezivanjem s mogućim prijelazom na sveučilište ili drugo visoko obrazovanje; navodi da to također iziskuje da visoke kvalifikacije stručnog obrazovanja i osposobljavanja donose višu razinu kvalifikacija u nacionalnim okvirima kvalitete država članica; naglašava važnost poboljšavanja obrazovnih vještina radi unaprjeđenja kvalitete razvoja novih proizvodnih vještina, također putem mjera EU-a za standardizaciju politika ljudskih resursa počevši od temeljnog osposobljavanja;

| 116. | poziva države članice da u suradnji sa socijalnim partnerima osmisle i provedu programe stručnog usmjeravanja za mlade u znanstvenim i tehnološkim disciplinama radi promicanja razvoja izvedivog i održivog gospodarstva te ostvare mjere obavještavanja i osvještavanja vezane uz ekološka pitanja i pitanja okoliša, što putem sustava formalnog obrazovanja, što u okviru mjera lokalnih i regionalnih tijela; |
| --- | --- |

116.

poziva države članice da u suradnji sa socijalnim partnerima osmisle i provedu programe stručnog usmjeravanja za mlade u znanstvenim i tehnološkim disciplinama radi promicanja razvoja izvedivog i održivog gospodarstva te ostvare mjere obavještavanja i osvještavanja vezane uz ekološka pitanja i pitanja okoliša, što putem sustava formalnog obrazovanja, što u okviru mjera lokalnih i regionalnih tijela;

| 117. | smatra da daljnji razvoj slobode kretanja radnika korištenjem instrumenata kao što su uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija i cjeloživotno usavršavanje, osobito u slučaju ranjivih skupina radnika, ima veliki potencijal za ublažavanje nedostatka stručne radne snage te za poticanje uključivog rasta; |
| --- | --- |

117.

smatra da daljnji razvoj slobode kretanja radnika korištenjem instrumenata kao što su uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija i cjeloživotno usavršavanje, osobito u slučaju ranjivih skupina radnika, ima veliki potencijal za ublažavanje nedostatka stručne radne snage te za poticanje uključivog rasta;

| 118. | poziva države članice da pokrenu sustave mikrokreditiranja za mlade ljude kako bi se promicalo poduzetništvo; |
| --- | --- |

118.

poziva države članice da pokrenu sustave mikrokreditiranja za mlade ljude kako bi se promicalo poduzetništvo;

| 119. | očekuje da će se mjere i aktivnosti koje se poduzimaju radi promicanja poduzetništva na europskoj ili nacionalnoj razini primjenjivati u svim vrstama poduzeća, zadruga, obrtničkih poduzeća, slobodnih zanimanja i poduzeća socijalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

119.

očekuje da će se mjere i aktivnosti koje se poduzimaju radi promicanja poduzetništva na europskoj ili nacionalnoj razini primjenjivati u svim vrstama poduzeća, zadruga, obrtničkih poduzeća, slobodnih zanimanja i poduzeća socijalnog gospodarstva;

| 120. | ističe da bi strategija RISE trebala biti vođena načelom „jednake plaće za jednak rad” radi osiguravanja jednakosti spolova na radnome mjestu i jednakih uvjeta za zaposlenike s različitim vrstama ugovora; |
| --- | --- |

120.

ističe da bi strategija RISE trebala biti vođena načelom „jednake plaće za jednak rad” radi osiguravanja jednakosti spolova na radnome mjestu i jednakih uvjeta za zaposlenike s različitim vrstama ugovora;

| 121. | ističe da svake godine žene predstavljaju više od polovine osoba koje diplomiraju u Europi; naglašava pozitivan učinak koji bi vještine kvalificiranih žena mogle imati na poduzeća, posebno na području rasta, produktivnosti i konkurentnosti europske industrije; u vezi s time, poziva zainteresirane strane s gospodarskih, obrazovnih i socijalnih područja te Komisiju da promiču i jačaju ulogu žena u industrijskim sektorima u Europi; |
| --- | --- |

121.

ističe da svake godine žene predstavljaju više od polovine osoba koje diplomiraju u Europi; naglašava pozitivan učinak koji bi vještine kvalificiranih žena mogle imati na poduzeća, posebno na području rasta, produktivnosti i konkurentnosti europske industrije; u vezi s time, poziva zainteresirane strane s gospodarskih, obrazovnih i socijalnih područja te Komisiju da promiču i jačaju ulogu žena u industrijskim sektorima u Europi;

| 122. | naglašava važnost izbjegavanja tradicionalne neravnoteže spolova u industriji; smatra da je važno vratiti ravnotežu kako bi i žene i muškarci mogli u potpunosti sudjelovati na tržištu rada, osobito u kontekstu demografskih promjena s kojima je EU suočen; |
| --- | --- |

122.

naglašava važnost izbjegavanja tradicionalne neravnoteže spolova u industriji; smatra da je važno vratiti ravnotežu kako bi i žene i muškarci mogli u potpunosti sudjelovati na tržištu rada, osobito u kontekstu demografskih promjena s kojima je EU suočen;

| 123. | upućuje na važnu ulogu radnica u strategiji RISE; naglašava da izostanak rodne perspektive u industrijskim politikama povećava nejednakost među spolovima; smatra da je važno vratiti ravnotežu kako bi i žene i muškarci mogli u potpunosti sudjelovati na tržištu rada, na temelju načela „jednake plaće za jednak rad”; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da zastupljenost radnica u osposobljavanju te projektima i programima za ekološku promjenu ne bude premala ili da je uopće ne bude i ističe potrebu za integriranjem jednakosti spolova; poziva države članice da provodu mjere uspostave ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života, kako bi se povećale mogućnosti da žene ostvare neprekinute i redovite karijere; |
| --- | --- |

123.

upućuje na važnu ulogu radnica u strategiji RISE; naglašava da izostanak rodne perspektive u industrijskim politikama povećava nejednakost među spolovima; smatra da je važno vratiti ravnotežu kako bi i žene i muškarci mogli u potpunosti sudjelovati na tržištu rada, na temelju načela „jednake plaće za jednak rad”; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da zastupljenost radnica u osposobljavanju te projektima i programima za ekološku promjenu ne bude premala ili da je uopće ne bude i ističe potrebu za integriranjem jednakosti spolova; poziva države članice da provodu mjere uspostave ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života, kako bi se povećale mogućnosti da žene ostvare neprekinute i redovite karijere;

| 124. | zapaža da prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika neće samo otvoriti nova radna mjesta u novim sektorima gospodarstva nego bi također moglo rezultirati gubitkom radnih mjesta u manje održivim djelatnostima; u vezi s time preporučuje da je potrebno uspostaviti i ojačati oruđe za pravodobno predviđanje promjene radi osiguravanja neometanog prijelaza s jednoga radnog mjesta na drugo; |
| --- | --- |

124.

zapaža da prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika neće samo otvoriti nova radna mjesta u novim sektorima gospodarstva nego bi također moglo rezultirati gubitkom radnih mjesta u manje održivim djelatnostima; u vezi s time preporučuje da je potrebno uspostaviti i ojačati oruđe za pravodobno predviđanje promjene radi osiguravanja neometanog prijelaza s jednoga radnog mjesta na drugo;

| 125. | poziva Komisiju da razvije i potiče zbirku alata za održivu politiku poduzeća (koja obuhvaća društvenu odgovornost poduzeća, izvješćivanje o održivosti, mjere za poticanje niskougljičnih proizvodnih modela ili modela u kojima nastaje malo otpada); |
| --- | --- |

125.

poziva Komisiju da razvije i potiče zbirku alata za održivu politiku poduzeća (koja obuhvaća društvenu odgovornost poduzeća, izvješćivanje o održivosti, mjere za poticanje niskougljičnih proizvodnih modela ili modela u kojima nastaje malo otpada);

| 126. | naglašava važnost korporativne društvene odgovornosti, ključnog alata za politiku poduzeća koja poklanja pozornost učinkovitoj uporabi prirodnih resursa, društvenim aspektima s obzirom na odnose sa zajednicom, radnicima i njihovim predstavnicima te gospodarskim aspektima koji se odnose na zdravo upravljanje poduzećem; |
| --- | --- |

126.

naglašava važnost korporativne društvene odgovornosti, ključnog alata za politiku poduzeća koja poklanja pozornost učinkovitoj uporabi prirodnih resursa, društvenim aspektima s obzirom na odnose sa zajednicom, radnicima i njihovim predstavnicima te gospodarskim aspektima koji se odnose na zdravo upravljanje poduzećem;

| 127. | poziva države članice da u dijalogu sa socijalnim partnerima i relevantnim zainteresiranim stranama razmotre politiku kako bi radno vrijeme postalo fleksibilnije tijekom ekonomskog pada; |
| --- | --- |

127.

poziva države članice da u dijalogu sa socijalnim partnerima i relevantnim zainteresiranim stranama razmotre politiku kako bi radno vrijeme postalo fleksibilnije tijekom ekonomskog pada;

| 128. | predlaže da se u dnevni red budućeg trostranog socijalnog samita za rast i zapošljavanje u skladu s člankom 152. Ugovora o funkcioniranju Europske unije uključi točka o uzimanju u obzir usklađivanja minimalnih socijalnih standarda pri izračunu visine troškova; |
| --- | --- |

128.

predlaže da se u dnevni red budućeg trostranog socijalnog samita za rast i zapošljavanje u skladu s člankom 152. Ugovora o funkcioniranju Europske unije uključi točka o uzimanju u obzir usklađivanja minimalnih socijalnih standarda pri izračunu visine troškova;

Resursna i energetska politika za industrijski preporod

| 129. | naglašava činjenicu da su resursi i energija u središtu strategije RISE s obzirom na to da su ključni za međunarodnu konkurentnost; naglašava da je raspoloživost sirovina od ključne važnosti za razvojne mogućnosti europske industrije i upozorava da bez određenih ključnih sirovina budući razvoj većine strateških industrija u Europi ne bi bio moguć; poziva Komisiju i države članice da poduzmu aktivne mjere u borbi protiv prekomjernih troškova i u resursima i u energiji; zagovara pristup koji se temelji na trima elementima: cjenovnoj prihvatljivosti, održivosti i dostupnost za oboje, koji ustrajava na sve tri spomenute dimenzije a čiji je cilj razdvojiti rast od povećanog korištenja resursa; naglašava važnost jamčenja konkurentnog i transparentnog energetskog tržišta koje izbjegava neravnoteže između država članica i osigurava lak pristup sigurnoj, održivoj, cjenovno prihvatljivoj i pouzdanoj energiji; napominje potrebu za strategijom za olakšavanje integracije europskog energetskog tržišta i razvojem energetskih infrastruktura; |
| --- | --- |

129.

naglašava činjenicu da su resursi i energija u središtu strategije RISE s obzirom na to da su ključni za međunarodnu konkurentnost; naglašava da je raspoloživost sirovina od ključne važnosti za razvojne mogućnosti europske industrije i upozorava da bez određenih ključnih sirovina budući razvoj većine strateških industrija u Europi ne bi bio moguć; poziva Komisiju i države članice da poduzmu aktivne mjere u borbi protiv prekomjernih troškova i u resursima i u energiji; zagovara pristup koji se temelji na trima elementima: cjenovnoj prihvatljivosti, održivosti i dostupnost za oboje, koji ustrajava na sve tri spomenute dimenzije a čiji je cilj razdvojiti rast od povećanog korištenja resursa; naglašava važnost jamčenja konkurentnog i transparentnog energetskog tržišta koje izbjegava neravnoteže između država članica i osigurava lak pristup sigurnoj, održivoj, cjenovno prihvatljivoj i pouzdanoj energiji; napominje potrebu za strategijom za olakšavanje integracije europskog energetskog tržišta i razvojem energetskih infrastruktura;

| 130. | pozdravlja Europsku inicijativu za sirovine, Europsko partnerstvo za inovacije u području sirovina i njegov strateški provedbeni plan, kao i Plan za učinkovito korištenje resursa; naglašava potrebu rješavanja pomanjkanja ključnih resursa kao što je voda i poziva Komisiju da nastavi rad na trodijelnoj strategiji sirovina međunarodnih partnerstava i trgovine, opskrbe sirovinama u EU-u, te učinkovitosti, recikliranja i ponovnog korištenja resursa; poziva Komisiju da uključi ciljeve politike otpada u Europski semestar i u međusobne preporuke država i programa nacionalne reforme; poziva Komisiju da dodatno razradi sektorska referentna mjerila za učinkovito korištenje resursa, posebno u svrhu javne nabave; poziva Komisiju da integrira strategiju 3R (smanji, ponovo iskoristi, recikliraj) i oprezno analizira prijedloge koji pozivaju na ograničavanje važnih sirovina; naglašava važnost globalnog sustava za izdavanje potvrda za recikliranje opasnog otpada u okviru prvog stupnja njegove obrade i otpadnog elektroničkog i električnog materijala (OEEM); ukazuje na to da relevantni sustavi prikupljana i recikliranja postoje u nekim državama članicama; primjećuje da europske primarne industrije pokazuju neke od najviših standarda u svijetu, te poziva Komisiju da u roku od dvije godine procijeni prijedlog za uspostavu europskog geološkog instituta; poziva Komisiju da osmisli mjere s namjerom da uskladi pravila i postupke izdavanja dozvola za crpljenje sirovina u Europskoj uniji; poziva države članice, industriju, geološke institute i Komisiju na suradnju u prostornom planiranju lokacija sirovina; |
| --- | --- |

130.

pozdravlja Europsku inicijativu za sirovine, Europsko partnerstvo za inovacije u području sirovina i njegov strateški provedbeni plan, kao i Plan za učinkovito korištenje resursa; naglašava potrebu rješavanja pomanjkanja ključnih resursa kao što je voda i poziva Komisiju da nastavi rad na trodijelnoj strategiji sirovina međunarodnih partnerstava i trgovine, opskrbe sirovinama u EU-u, te učinkovitosti, recikliranja i ponovnog korištenja resursa; poziva Komisiju da uključi ciljeve politike otpada u Europski semestar i u međusobne preporuke država i programa nacionalne reforme; poziva Komisiju da dodatno razradi sektorska referentna mjerila za učinkovito korištenje resursa, posebno u svrhu javne nabave; poziva Komisiju da integrira strategiju 3R (smanji, ponovo iskoristi, recikliraj) i oprezno analizira prijedloge koji pozivaju na ograničavanje važnih sirovina; naglašava važnost globalnog sustava za izdavanje potvrda za recikliranje opasnog otpada u okviru prvog stupnja njegove obrade i otpadnog elektroničkog i električnog materijala (OEEM); ukazuje na to da relevantni sustavi prikupljana i recikliranja postoje u nekim državama članicama; primjećuje da europske primarne industrije pokazuju neke od najviših standarda u svijetu, te poziva Komisiju da u roku od dvije godine procijeni prijedlog za uspostavu europskog geološkog instituta; poziva Komisiju da osmisli mjere s namjerom da uskladi pravila i postupke izdavanja dozvola za crpljenje sirovina u Europskoj uniji; poziva države članice, industriju, geološke institute i Komisiju na suradnju u prostornom planiranju lokacija sirovina;

| 131. | naglašava potencijal prijelaza na ekonomiju zasnovanu na biotemeljima s obzirom na to da sirovine, kao što su one iz šuma, mogu imati ključnu ulogu u proizvodnji obnovljive energije i održivoj industrijskoj proizvodnji; |
| --- | --- |

131.

naglašava potencijal prijelaza na ekonomiju zasnovanu na biotemeljima s obzirom na to da sirovine, kao što su one iz šuma, mogu imati ključnu ulogu u proizvodnji obnovljive energije i održivoj industrijskoj proizvodnji;

| 132. | traži brzu provedbu direktive o energetskoj učinkovitosti i nacionalnih akcijskih planova koje podupiru odgovarajuće financijske inicijative; poziva na uvođenje skupnog izuzeća za sve sustave energetske učinkovitosti koji su Europskoj komisiji prijavljeni u okviru akcijskih planova za energetsku učinkovitost država članica; smatra da bi države članice trebale odrediti ambiciozne strategije, osobito za obnavljanje postojećih zgrada prema utvrđenim zajedničkim standardima; naglašava da bi financijski instrumenti mogli dodatno promicati program za učinkovito korištenje resursa; poziva Komisiju da radi na isplativim kriterijima potpore za obnovljivu energiju; naglašava da je pouzdana, sigurna i cjenovno prihvatljiva opskrba energijom ključna za konkurentnost europske industrije; naglašava važnost jasnih i dugoročnih klimatskih ciljeva koji omogućuju poduzećima da ulažu, osobito u zelene industrije te potiče Komisiju da predloži pravni okvir za europsku energetsku i klimatsku politiku do 2030. radi poticanja na srednjoročna i dugoročna ulaganja u smanjenje emisija ugljičnog dioksida, energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

132.

traži brzu provedbu direktive o energetskoj učinkovitosti i nacionalnih akcijskih planova koje podupiru odgovarajuće financijske inicijative; poziva na uvođenje skupnog izuzeća za sve sustave energetske učinkovitosti koji su Europskoj komisiji prijavljeni u okviru akcijskih planova za energetsku učinkovitost država članica; smatra da bi države članice trebale odrediti ambiciozne strategije, osobito za obnavljanje postojećih zgrada prema utvrđenim zajedničkim standardima; naglašava da bi financijski instrumenti mogli dodatno promicati program za učinkovito korištenje resursa; poziva Komisiju da radi na isplativim kriterijima potpore za obnovljivu energiju; naglašava da je pouzdana, sigurna i cjenovno prihvatljiva opskrba energijom ključna za konkurentnost europske industrije; naglašava važnost jasnih i dugoročnih klimatskih ciljeva koji omogućuju poduzećima da ulažu, osobito u zelene industrije te potiče Komisiju da predloži pravni okvir za europsku energetsku i klimatsku politiku do 2030. radi poticanja na srednjoročna i dugoročna ulaganja u smanjenje emisija ugljičnog dioksida, energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju;

| 133. | primjećuje da samo Europska unija radi sa sustavom emisijskih jedinica i da se, izuzevši države članice EU-a, manje od šest zemalja, koje čak ne predstavljaju ni 15 % svjetskih emisija CO2, uključujući EU, još pridržava Protokola iz Kyota; |
| --- | --- |

133.

primjećuje da samo Europska unija radi sa sustavom emisijskih jedinica i da se, izuzevši države članice EU-a, manje od šest zemalja, koje čak ne predstavljaju ni 15 % svjetskih emisija CO2, uključujući EU, još pridržava Protokola iz Kyota;

| 134. | poziva Komisiju da predloži industrijsku strategiju za obnovljive energije koja obuhvaća čitav raspon istraživačkih djelatnosti, uključujući financiranje, kako bi se osiguralo zadržavanje vodećeg položaja Europske unije na području obnovljivih energija; |
| --- | --- |

134.

poziva Komisiju da predloži industrijsku strategiju za obnovljive energije koja obuhvaća čitav raspon istraživačkih djelatnosti, uključujući financiranje, kako bi se osiguralo zadržavanje vodećeg položaja Europske unije na području obnovljivih energija;

| 135. | smatra da bi europska industrija, kao i pojedinačni potrošači, profitirala od modernizirane energetske infrastrukture, poput pametnih mreža, koje bi pomogle povećanju domaćega energetskog potencijala i potpunoj integraciji obnovljivih izvora u opskrbu energijom; |
| --- | --- |

135.

smatra da bi europska industrija, kao i pojedinačni potrošači, profitirala od modernizirane energetske infrastrukture, poput pametnih mreža, koje bi pomogle povećanju domaćega energetskog potencijala i potpunoj integraciji obnovljivih izvora u opskrbu energijom;

| 136. | poziva Komisiju da osigura stabilan okvir za opskrbu energijom u nadolazećim desetljećima kako bi se osiguralo ulaganje i omogućile mjere za poticanje održive konkurentnosti; |
| --- | --- |

136.

poziva Komisiju da osigura stabilan okvir za opskrbu energijom u nadolazećim desetljećima kako bi se osiguralo ulaganje i omogućile mjere za poticanje održive konkurentnosti;

| 137. | naglašava sadašnje trendove u globalnim cijenama energije koji su povezani s nekonvencionalnim izvorima nafte i plina u SAD-u i događanjima na Srednjem istoku te navodi da su visoke cijene energije važan čimbenik koji utječe na konkurentnost europske industrije; naglašava potrebu za provođenjem analize čimbenika koji utječu na cijenu energije; poziva Komisiju da uzme ovu činjenicu u obzir, kao što je činila u svojim procjenama utjecaja, pri izlaganju budućih prijedloga; naglašava da strategija RISE zahtijeva usklađenost između industrijskih, energetskih i klimatskih politika; navodi da su niže cijene energije u SAD-u omogućile dodatna ulaganja u industriju; upućuje na rezolucije Parlamenta o takvim ulaganjima; naglašava iznimno važnu ulogu energetski intenzivnih industrija koje proizvode temeljne neophodne materijale; naglašava da su te industrije podložne riziku istjecanja ugljičnog dioksida te da su stoga potrebne posebne mjere opreza kako bi zadržale konkurentnost; traži od Komisije da osmisli preporuke radi sprječavanja rizika od istjecanja ugljičnog dioksida; |
| --- | --- |

137.

naglašava sadašnje trendove u globalnim cijenama energije koji su povezani s nekonvencionalnim izvorima nafte i plina u SAD-u i događanjima na Srednjem istoku te navodi da su visoke cijene energije važan čimbenik koji utječe na konkurentnost europske industrije; naglašava potrebu za provođenjem analize čimbenika koji utječu na cijenu energije; poziva Komisiju da uzme ovu činjenicu u obzir, kao što je činila u svojim procjenama utjecaja, pri izlaganju budućih prijedloga; naglašava da strategija RISE zahtijeva usklađenost između industrijskih, energetskih i klimatskih politika; navodi da su niže cijene energije u SAD-u omogućile dodatna ulaganja u industriju; upućuje na rezolucije Parlamenta o takvim ulaganjima; naglašava iznimno važnu ulogu energetski intenzivnih industrija koje proizvode temeljne neophodne materijale; naglašava da su te industrije podložne riziku istjecanja ugljičnog dioksida te da su stoga potrebne posebne mjere opreza kako bi zadržale konkurentnost; traži od Komisije da osmisli preporuke radi sprječavanja rizika od istjecanja ugljičnog dioksida;

| 138. | žali zbog činjenice da Komisija nije pokazala svoje pridržavanje načela predostrožnosti u odnosu na sektore koji upotrebljavaju tehnologije koje nisu dokazale svoju nerizičnost; |
| --- | --- |

138.

žali zbog činjenice da Komisija nije pokazala svoje pridržavanje načela predostrožnosti u odnosu na sektore koji upotrebljavaju tehnologije koje nisu dokazale svoju nerizičnost;

| 139. | ističe da zemlje na jugu Europe plaćaju najviše cijene plina, što industrije, osobito one energetski intenzivne, dovodi u konkurentski nepovoljan položaj i istodobno povećava rizik istjecanja ugljičnog dioksida; |
| --- | --- |

139.

ističe da zemlje na jugu Europe plaćaju najviše cijene plina, što industrije, osobito one energetski intenzivne, dovodi u konkurentski nepovoljan položaj i istodobno povećava rizik istjecanja ugljičnog dioksida;

| 140. | poziva Komisiju i države članice da ponovno razmotre uvjete za dugoročne ugovore na području energije i revidiraju ugovore o plinu koji se zasnivaju na mehanizmu za utvrđivanje cijena prema načelu indeksacije te da postupno prelaze na utvrđivanja cijena iz jednoga centra uz veću konkurentnost na unutarnjem tržištu; poziva Komisiju da pomogne u istraživanju mogućnosti otvaranja pregovora o tim ugovorima i ubrzanju prijelaza na fleksibilnije alternative; tako bi se unaprijedili ciljevi boljeg pristupa plinu za sve države članice; |
| --- | --- |

140.

poziva Komisiju i države članice da ponovno razmotre uvjete za dugoročne ugovore na području energije i revidiraju ugovore o plinu koji se zasnivaju na mehanizmu za utvrđivanje cijena prema načelu indeksacije te da postupno prelaze na utvrđivanja cijena iz jednoga centra uz veću konkurentnost na unutarnjem tržištu; poziva Komisiju da pomogne u istraživanju mogućnosti otvaranja pregovora o tim ugovorima i ubrzanju prijelaza na fleksibilnije alternative; tako bi se unaprijedili ciljevi boljeg pristupa plinu za sve države članice;

Regionalna strategija RISE s posebnim osvrtom na jug Europe

| 141. | zagovara pristup višeregionalnoj industrijskoj politici koji ponovno pokreće održiv rast u gospodarstvima sa smanjenom aktivnošću ili onima koja su izložena značajnim rizicima za svoju industrijsku bazu; zapaža žurnu potrebu za provedbom mjera za potporu onim industrijskim sektorima koji su najviše pogođeni krizom i međunarodnim natjecanjem; podržava strategiju visoke dodane vrijednosti u uključivanju regionalnih gospodarstava, osobito gospodarstava na jugu, u globalni lanac vrijednosti; smatra da su pametne strategije specijalizacije osobito važne u ovom kontekstu i da postojeće industrijske prednosti treba promicati kroz povećanu inovaciju i specijalizaciju; smatra da je istodobno s pametnom strategijom specijalizacije, u pogledu pristupa financiranju, potrebna strategija ulaganja za jug; |
| --- | --- |

141.

zagovara pristup višeregionalnoj industrijskoj politici koji ponovno pokreće održiv rast u gospodarstvima sa smanjenom aktivnošću ili onima koja su izložena značajnim rizicima za svoju industrijsku bazu; zapaža žurnu potrebu za provedbom mjera za potporu onim industrijskim sektorima koji su najviše pogođeni krizom i međunarodnim natjecanjem; podržava strategiju visoke dodane vrijednosti u uključivanju regionalnih gospodarstava, osobito gospodarstava na jugu, u globalni lanac vrijednosti; smatra da su pametne strategije specijalizacije osobito važne u ovom kontekstu i da postojeće industrijske prednosti treba promicati kroz povećanu inovaciju i specijalizaciju; smatra da je istodobno s pametnom strategijom specijalizacije, u pogledu pristupa financiranju, potrebna strategija ulaganja za jug;

| 142. | naglašava da se kreditiranje mora povećati u kriznim državama članicama i smatra da bi se mogao uvesti program mikrokreditiranja koji bi financirali EIB ili nacionalne razvojne banke, koji bi malim i srednjim poduzećima omogućili izvršenje narudžaba; |
| --- | --- |

142.

naglašava da se kreditiranje mora povećati u kriznim državama članicama i smatra da bi se mogao uvesti program mikrokreditiranja koji bi financirali EIB ili nacionalne razvojne banke, koji bi malim i srednjim poduzećima omogućili izvršenje narudžaba;

| 143. | primjećuje da je nekoliko regija zbog rubne lokacije u nepovoljnijem položaju i da nedostatak odgovarajućih i dobro povezanih infrastruktura utječe na njihovu sposobnost da budu konkurentne na unutarnjem tržištu i izvan Unije; navodi da je to osobito važno za određena južna područja na jugu Europe, ali da ostala, kao što su istok i sjever Europe, na kojima se nalazi veliki udio prirodnih resursa Unije, također treba bolje povezati s ostatkom Unije. poziva Komisiju da promiče potpuno uključenje europske infrastrukture, posebno za južna gospodarstva, osobito željeznice, energije i informacijskih i komunikacijskih tehnologija, te naglašava potrebu da se Instrument za povezivanje Europe orijentira prema tome rezultatu; poziva europske institucije i države članice da zajamče odgovarajuće razine financiranja i pojednostavnjenih birokratskih postupaka radi povećanja javno-privatnih partnerstava, financiranja projekata i projektnih obveznica; žali zbog činjenice što Iberijski poluotok nije u potpunosti integriran u europsko željezničko tržište i što, zajedno s dijelovima južne i istočne Europe, nije integriran u europsko energetsko tržište; |
| --- | --- |

143.

primjećuje da je nekoliko regija zbog rubne lokacije u nepovoljnijem položaju i da nedostatak odgovarajućih i dobro povezanih infrastruktura utječe na njihovu sposobnost da budu konkurentne na unutarnjem tržištu i izvan Unije; navodi da je to osobito važno za određena južna područja na jugu Europe, ali da ostala, kao što su istok i sjever Europe, na kojima se nalazi veliki udio prirodnih resursa Unije, također treba bolje povezati s ostatkom Unije. poziva Komisiju da promiče potpuno uključenje europske infrastrukture, posebno za južna gospodarstva, osobito željeznice, energije i informacijskih i komunikacijskih tehnologija, te naglašava potrebu da se Instrument za povezivanje Europe orijentira prema tome rezultatu; poziva europske institucije i države članice da zajamče odgovarajuće razine financiranja i pojednostavnjenih birokratskih postupaka radi povećanja javno-privatnih partnerstava, financiranja projekata i projektnih obveznica; žali zbog činjenice što Iberijski poluotok nije u potpunosti integriran u europsko željezničko tržište i što, zajedno s dijelovima južne i istočne Europe, nije integriran u europsko energetsko tržište;

| 144. | ističe da južne regije imaju veliki potencijal za razvoj strateškog sektora obnovljivih izvora energije; poziva na mjere za poticanje tržišta u tim regijama, uključujući aktivnosti za poticanje mikroproizvodnje od strane poduzeća koja bi željela proizvoditi vlastitu električnu energiju, a preostalu prodavati mreži; |
| --- | --- |

144.

ističe da južne regije imaju veliki potencijal za razvoj strateškog sektora obnovljivih izvora energije; poziva na mjere za poticanje tržišta u tim regijama, uključujući aktivnosti za poticanje mikroproizvodnje od strane poduzeća koja bi željela proizvoditi vlastitu električnu energiju, a preostalu prodavati mreži;

| 145. | naglašava da povećana raznolikost energetske opskrbe i korištenje domaćih resursa, uključujući obnovljive izvore energije, mogu imati važnu ulogu u obnavljanju južnih gospodarstava; navodi da južne zemlje snažno ovise o uvozu energije, u nekim slučajevima od jednog jedinog dobavljača; |
| --- | --- |

145.

naglašava da povećana raznolikost energetske opskrbe i korištenje domaćih resursa, uključujući obnovljive izvore energije, mogu imati važnu ulogu u obnavljanju južnih gospodarstava; navodi da južne zemlje snažno ovise o uvozu energije, u nekim slučajevima od jednog jedinog dobavljača;

| 146. | naglašava važnost infrastrukture informacijskih i komunikacijskih tehnologija, osobito fleksibilnih i mobilnih rješenja, jer omogućavaju industriji da se razvija i u rubnim i rijetko naseljenim regijama; |
| --- | --- |

146.

naglašava važnost infrastrukture informacijskih i komunikacijskih tehnologija, osobito fleksibilnih i mobilnih rješenja, jer omogućavaju industriji da se razvija i u rubnim i rijetko naseljenim regijama;

| 147. | naglašava važnost dijeljenja najbolje prakse i mehanizama tržišne replikacije; pozdravlja prijedloge poboljšanja suradnje, industrijske simbioze i razvoja mreža službi za savjetovanje o resursnoj učinkovitosti; smatra da bi napori uloženi u stvaranje industrijske simbioze mogli pomoću stvaranju veće vrijednosti i učinkovitosti; navodi da bi model industrijske simbioze Ujedinjene Kraljevine mogao poslužiti kao obrazac za ostale države članice; |
| --- | --- |

147.

naglašava važnost dijeljenja najbolje prakse i mehanizama tržišne replikacije; pozdravlja prijedloge poboljšanja suradnje, industrijske simbioze i razvoja mreža službi za savjetovanje o resursnoj učinkovitosti; smatra da bi napori uloženi u stvaranje industrijske simbioze mogli pomoću stvaranju veće vrijednosti i učinkovitosti; navodi da bi model industrijske simbioze Ujedinjene Kraljevine mogao poslužiti kao obrazac za ostale države članice;

| 148. | naglašava da je preobrazba poduzeća u zadruge bila uspješna u nekim regijama te da je na učinkovit način osigurala dugoročniji pristup i učvrstila ih u lokalnom gospodarstvu dajući im ulogu u lokalnom održivom razvoju; navodi da zadruge predstavljaju važnu gospodarsku stvarnost u EU-u, u kojemu je više od 160 000 zadruga u vlasništvu 123 milijuna članova, uključujući više od 50 000 zadruga u industriji i uslužnom sektoru, koji zapošljavaju 1,4 milijuna osoba i pridonose otprilike 5 % BDP-u svake države članice; s tim u vezi vjeruje da bi modele poslovanja koje su zadruge usvojile također trebalo uzeti u obzir, a njihove bi specifičnosti trebalo uzeti u razmatranje u relevantnim politikama EU-a; |
| --- | --- |

148.

naglašava da je preobrazba poduzeća u zadruge bila uspješna u nekim regijama te da je na učinkovit način osigurala dugoročniji pristup i učvrstila ih u lokalnom gospodarstvu dajući im ulogu u lokalnom održivom razvoju; navodi da zadruge predstavljaju važnu gospodarsku stvarnost u EU-u, u kojemu je više od 160 000 zadruga u vlasništvu 123 milijuna članova, uključujući više od 50 000 zadruga u industriji i uslužnom sektoru, koji zapošljavaju 1,4 milijuna osoba i pridonose otprilike 5 % BDP-u svake države članice; s tim u vezi vjeruje da bi modele poslovanja koje su zadruge usvojile također trebalo uzeti u obzir, a njihove bi specifičnosti trebalo uzeti u razmatranje u relevantnim politikama EU-a;

| 149. | smatra da gospodarstva zemalja južne Europe mogu iskoristiti nova izvozna tržišta te da su osobito strateški smještena za tržišta u južnom Sredozemlju, dok zemlje istočne Europe mogu slično iskorištavati nova izvozna tržišta u zemljama Zajednice nezavisnih država (ZND); poziva na spremno prihvaćanje poduzetničkog duha a migrante iz južne i istočne Europe na osnivanje poduzeća koja mogu pristupiti tim izvoznim tržištima; poziva Komisiju i države članice na promicanje poslovnih odnosa između sjevernog i južnog Sredozemlja; pozdravlja misije za rast potpredsjednika Tajanija; smatra da bi snažnije usmjeravanje na regionalne industrijske prednosti i klastere moglo rezultirati većom konkurentnošću radi strukturnog razvoja Europe; traži da se ta činjenica propisno uzme u obzir u budućim institucijskim i strukturnim kretanjima u Europi; |
| --- | --- |

149.

smatra da gospodarstva zemalja južne Europe mogu iskoristiti nova izvozna tržišta te da su osobito strateški smještena za tržišta u južnom Sredozemlju, dok zemlje istočne Europe mogu slično iskorištavati nova izvozna tržišta u zemljama Zajednice nezavisnih država (ZND); poziva na spremno prihvaćanje poduzetničkog duha a migrante iz južne i istočne Europe na osnivanje poduzeća koja mogu pristupiti tim izvoznim tržištima; poziva Komisiju i države članice na promicanje poslovnih odnosa između sjevernog i južnog Sredozemlja; pozdravlja misije za rast potpredsjednika Tajanija; smatra da bi snažnije usmjeravanje na regionalne industrijske prednosti i klastere moglo rezultirati većom konkurentnošću radi strukturnog razvoja Europe; traži da se ta činjenica propisno uzme u obzir u budućim institucijskim i strukturnim kretanjima u Europi;

| 150. | smatra da bi snažnije usmjeravanje na regionalne industrijske prednosti i klastere moglo rezultirati većom konkurentnošću radi strukturnog razvoja Europe; traži da se ta činjenica propisno uzme u obzir u budućim institucijskim i strukturnim kretanjima u Europi; |
| --- | --- |

150.

smatra da bi snažnije usmjeravanje na regionalne industrijske prednosti i klastere moglo rezultirati većom konkurentnošću radi strukturnog razvoja Europe; traži da se ta činjenica propisno uzme u obzir u budućim institucijskim i strukturnim kretanjima u Europi;

o

o o

| 151. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

151.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 315, 14.11.2012., str. 1.

(2)  SL C 198, 10.7.2013., str. 45.

(3)  SL C 161, 6.6.2013., str. 35.

(4)  SL C 349 E, 22.12.2010., str. 84.

(5)  SL C 308 E, 20.10.2011., str. 6.

(6)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 31.

(7)  SL C 199 E, 07.07.2012., str. 131.

(8)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 21.

(9)  SL C 264 E, 13.9.2012., str.59.

(10)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 72.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0387.

(12)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0443.

(13)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0444.

(14)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0088.

(15)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 75.

(16)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0201.

(17)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0199.

(18)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0246.

(19)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0301.

(20)  SL C 327, 12.11.2013., str. 82.

(21)  SL C 139, 17.5.2013., str. 11.

(22)  JOIN(2013) 0001 – 7.2.2013.

---

Četvrtak, 16. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/110 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/110

---

P7_TA(2014)0036

Stavljanje na tržište za uzgoj genetski modificiranog kukuruza

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (2013/2974(RSP))

(2016/C 482/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (COM(2013)0758), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (COM(2013)0758),

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Komisije o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (D003697/01) koji je predan na glasovanje u odboru na koji se upućuje u članku 30. Direktive 2001/18/EZ od 25. veljače 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Komisije o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (D003697/01) koji je predan na glasovanje u odboru na koji se upućuje u članku 30. Direktive 2001/18/EZ od 25. veljače 2009.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (1), a posebno njezin članak 18. stavak 1. prvi podstavak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (1), a posebno njezin članak 18. stavak 1. prvi podstavak,

| — | uzimajući u obzir ishod glasovanja u odboru na koji se upućuje u članku 30. Direktive 2001/18/EZ o kukuruzu linije 1507 od 25. veljače 2009. u kojem nije doneseno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod glasovanja u odboru na koji se upućuje u članku 30. Direktive 2001/18/EZ o kukuruzu linije 1507 od 25. veljače 2009. u kojem nije doneseno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir šest znanstvenih mišljenja o kukuruzu linije 1507 koje je dostavio Panel za genetički modificirane organizme Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 2005. do studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šest znanstvenih mišljenja o kukuruzu linije 1507 koje je dostavio Panel za genetički modificirane organizme Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 2005. do studenog 2012.,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 365/2013 od 22. travnja 2013. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobravanje aktivne tvari glufosinata (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 365/2013 od 22. travnja 2013. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobravanje aktivne tvari glufosinata (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za okoliš o genetski modificiranim organizmima (GMO) usvojene 4. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za okoliš o genetski modificiranim organizmima (GMO) usvojene 4. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište usvojeno prilikom prvog čitanja 5. srpnja 2011. s ciljem donošenja Uredbe (EU) br. .../2011 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uzgajanje GMO-a na svojem teritoriju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište usvojeno prilikom prvog čitanja 5. srpnja 2011. s ciljem donošenja Uredbe (EU) br. .../2011 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uzgajanje GMO-a na svojem teritoriju (3),

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Eurobarometra 354 o rizicima povezanim s hranom (4) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Eurobarometra 354 o rizicima povezanim s hranom (4)

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda Europske unije (sedmo vijeće) od 26. rujna 2013. o primjeni namjernog uvođenja kukuruza linije 1507 u okoliš (Predment T-164/10) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda Europske unije (sedmo vijeće) od 26. rujna 2013. o primjeni namjernog uvođenja kukuruza linije 1507 u okoliš (Predment T-164/10) (5),

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 5. i članak 8. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za provedbu izvršnih ovlasti danih Komisiji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 5. i članak 8. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za provedbu izvršnih ovlasti danih Komisiji (6),

| — | uzimajući u obzir članak 88. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 88. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je člankom 18. stavkom 1. Direktive 2001/18/EZ predviđeno da odluka o namjernom uvođenju genetski modificiranih organizama (GMO) mora sadržavati iste informacije poput onih navedenih u članku 19. stavku 3.; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 18. stavkom 1. Direktive 2001/18/EZ predviđeno da odluka o namjernom uvođenju genetski modificiranih organizama (GMO) mora sadržavati iste informacije poput onih navedenih u članku 19. stavku 3.;

| B. | budući da je člankom 19. stavkom 3. Direktive 2001/18/EZ predviđeno da se u pisanom pristanku iz članka 18. u svim slučajevima izričito moraju navoditi, između ostalog, uvjeti za zaštitu određenih ekosustava/okoliša i/ili zemljopisnih područja; |
| --- | --- |

B.

budući da je člankom 19. stavkom 3. Direktive 2001/18/EZ predviđeno da se u pisanom pristanku iz članka 18. u svim slučajevima izričito moraju navoditi, između ostalog, uvjeti za zaštitu određenih ekosustava/okoliša i/ili zemljopisnih područja;

| C. | budući da takav navod nedostaje u prijedlogu Komisije; |
| --- | --- |

C.

budući da takav navod nedostaje u prijedlogu Komisije;

| D. | budući da glasovanjem stalnog odbora od 25. veljače 2009. o prijedlogu Komisije za odobrenje nije doneseno nikakvo mišljenje; budući da je samo šest država članica glasovalo za prijedlog, 12 država članica glasovalo je protiv, a sedam ih bilo suzdržano; |
| --- | --- |

D.

budući da glasovanjem stalnog odbora od 25. veljače 2009. o prijedlogu Komisije za odobrenje nije doneseno nikakvo mišljenje; budući da je samo šest država članica glasovalo za prijedlog, 12 država članica glasovalo je protiv, a sedam ih bilo suzdržano;

| E. | budući da je Komisija na temelju preporuka EFSA-e i radi ispunjavanja uvjeta za odobrenje znatno izmijenila prijedlog, primjerice u pogledu pravila o označivanju, praćenja i praksi navedenih u planu upravljanja u slučaju otpornosti kukaca; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija na temelju preporuka EFSA-e i radi ispunjavanja uvjeta za odobrenje znatno izmijenila prijedlog, primjerice u pogledu pravila o označivanju, praćenja i praksi navedenih u planu upravljanja u slučaju otpornosti kukaca;

| F. | budući da u usporedbi s verzijom o kojoj se glasovalo u stalnom odboru 25. veljače 2009. izmjene uključuju brisanje upućivanja na svojstvo tolerancije kukuruza linije 1507 na glufosinat te umetanje zahtjeva da se djelatnici obavijeste da ne rabe proizvod „s herbicidima od glufosinata na bilo koji način koji se razlikuje od uobičajene prakse s kukuruzom koji nije tolerantan na glufosinat”; |
| --- | --- |

F.

budući da u usporedbi s verzijom o kojoj se glasovalo u stalnom odboru 25. veljače 2009. izmjene uključuju brisanje upućivanja na svojstvo tolerancije kukuruza linije 1507 na glufosinat te umetanje zahtjeva da se djelatnici obavijeste da ne rabe proizvod „s herbicidima od glufosinata na bilo koji način koji se razlikuje od uobičajene prakse s kukuruzom koji nije tolerantan na glufosinat”;

| G. | budući da se o izmijenjenom prijedlogu nije raspravljalo sa stručnjacima iz država članica i da se o njemu nije glasovalo u stalnom odboru, no na njega se izravno upućivalo Vijeću ministara; |
| --- | --- |

G.

budući da se o izmijenjenom prijedlogu nije raspravljalo sa stručnjacima iz država članica i da se o njemu nije glasovalo u stalnom odboru, no na njega se izravno upućivalo Vijeću ministara;

| H. | budući da se presudom Općeg suda Europske unije od 26. rujna 2013. o prijavi proizvođača Pioneer Hi-Bred International o namjernom uvođenju kukuruza linije 1507 u okoliš Komisiju ne sprječava da ponovno razmotri svoje stajalište i stalnom odboru predstavi novi prijedlog kojime se, nastavljajući na rezoluciju Parlamenta, u skladu s člankom 8. stavkom 1. Odluke Vijeća 1999/468/EZ, preporuča da se ne odobri kukuruz linije 1507; |
| --- | --- |

H.

budući da se presudom Općeg suda Europske unije od 26. rujna 2013. o prijavi proizvođača Pioneer Hi-Bred International o namjernom uvođenju kukuruza linije 1507 u okoliš Komisiju ne sprječava da ponovno razmotri svoje stajalište i stalnom odboru predstavi novi prijedlog kojime se, nastavljajući na rezoluciju Parlamenta, u skladu s člankom 8. stavkom 1. Odluke Vijeća 1999/468/EZ, preporuča da se ne odobri kukuruz linije 1507;

Procjena rizika EFSA-e

| I. | budući da je nakon glasovanja u stalnom odboru EFSA na zahtjev Komisije predstavila tri znanstvena mišljenja kojima su ažurirane prethodne EFSA-ine procjene rizika i preporuke o upravljanju rizikom; |
| --- | --- |

I.

budući da je nakon glasovanja u stalnom odboru EFSA na zahtjev Komisije predstavila tri znanstvena mišljenja kojima su ažurirane prethodne EFSA-ine procjene rizika i preporuke o upravljanju rizikom;

| J. | budući da je u svojem mišljenju iz veljače 2012. EFSA izričito izrazila neslaganje s podnositeljevim zaključkom da se istraživanjem koje je podnositelj naveo daju dovoljni dokazi da je rizik kukuruza linije 1507 za kukce lepidoptera u EU-u koji ne pripadaju ciljanoj skupini zanemariv i ukazala na činjenicu da vrlo osjetljivi leptiri i moljci koji ne pripadaju ciljanoj skupini mogu biti ugroženi kada su izloženi peludu kukuruza linije 1507 (7); |
| --- | --- |

J.

budući da je u svojem mišljenju iz veljače 2012. EFSA izričito izrazila neslaganje s podnositeljevim zaključkom da se istraživanjem koje je podnositelj naveo daju dovoljni dokazi da je rizik kukuruza linije 1507 za kukce lepidoptera u EU-u koji ne pripadaju ciljanoj skupini zanemariv i ukazala na činjenicu da vrlo osjetljivi leptiri i moljci koji ne pripadaju ciljanoj skupini mogu biti ugroženi kada su izloženi peludu kukuruza linije 1507 (7);

| K. | budući da je Bt toksin koji proizvodi kukuruz linije 1507 s proteinom Cry1F drugačiji od uobičajenih tipova Bt toksina i da je dokazano da ima drugačije učinke na kukce lepidoptera koji ne pripadaju ciljanoj skupini; budući da je provedeno tek nekoliko istraživanja o proteinu Cry1F, a budući da nije provedeno nijedno istraživanje o učincima tog proteina na vodene vrste ni na organizme u tlu; budući da EFSA navodi da je količina proteina Cry1F u peludu kukuruza linije 1507 oko 350 puta veća od njegove količine u peludu kukuruza MON 810 (8); |
| --- | --- |

K.

budući da je Bt toksin koji proizvodi kukuruz linije 1507 s proteinom Cry1F drugačiji od uobičajenih tipova Bt toksina i da je dokazano da ima drugačije učinke na kukce lepidoptera koji ne pripadaju ciljanoj skupini; budući da je provedeno tek nekoliko istraživanja o proteinu Cry1F, a budući da nije provedeno nijedno istraživanje o učincima tog proteina na vodene vrste ni na organizme u tlu; budući da EFSA navodi da je količina proteina Cry1F u peludu kukuruza linije 1507 oko 350 puta veća od njegove količine u peludu kukuruza MON 810 (8);

| L. | budući da je nakon zahtjeva Komisije Pioneer odbio izmijeniti svoju prijavu za odobrenje i predstaviti dodatne dokumente o praćenju i mjerama ublažavanja rizika za organizme koji ne pripadaju ciljanoj skupini; |
| --- | --- |

L.

budući da je nakon zahtjeva Komisije Pioneer odbio izmijeniti svoju prijavu za odobrenje i predstaviti dodatne dokumente o praćenju i mjerama ublažavanja rizika za organizme koji ne pripadaju ciljanoj skupini;

| M. | budući da EFSA uvažava da u svojoj procjeni rizika nije razmotrila moguće rizike povezane s drugim svojstvom kukuruza linije 1507– njegovom tolerancijom na herbicid amonijev glufosinat (9), iako bi ta značajka mogla dovesti do povećane uporabe glufosinata; |
| --- | --- |

M.

budući da EFSA uvažava da u svojoj procjeni rizika nije razmotrila moguće rizike povezane s drugim svojstvom kukuruza linije 1507– njegovom tolerancijom na herbicid amonijev glufosinat (9), iako bi ta značajka mogla dovesti do povećane uporabe glufosinata;

Glufosinat

| N. | budući da EFSA mora ocijeniti „neizravne učinke poput uporabe pesticida [...] kao dio procjene rizika za okoliš” i procijeniti „moguće učinke na biološku raznolikost i organizme koji ne pripadaju ciljanoj skupini koje bi mogao uzrokovati bilo koji genetski modificiran pojedinačni usjev koji je tolerantan na herbicide zbog promjene poljoprivrednih praksi (uključujući one koje opstaju zbog uporabe različitih herbicida)” (10); |
| --- | --- |

N.

budući da EFSA mora ocijeniti „neizravne učinke poput uporabe pesticida [...] kao dio procjene rizika za okoliš” i procijeniti „moguće učinke na biološku raznolikost i organizme koji ne pripadaju ciljanoj skupini koje bi mogao uzrokovati bilo koji genetski modificiran pojedinačni usjev koji je tolerantan na herbicide zbog promjene poljoprivrednih praksi (uključujući one koje opstaju zbog uporabe različitih herbicida)” (10);

| O. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje i stoga spada pod kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009; budući da se kriteriji za isključivanje primjenjuju na tvari koje su već odobrene kada odobrenje treba obnoviti; budući da odobrenje za glufosinat istječe 2017. (11); budući da bi se uporaba glufosinata stoga u načelu trebala okončati 2017.; |
| --- | --- |

O.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje i stoga spada pod kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009; budući da se kriteriji za isključivanje primjenjuju na tvari koje su već odobrene kada odobrenje treba obnoviti; budući da odobrenje za glufosinat istječe 2017. (11); budući da bi se uporaba glufosinata stoga u načelu trebala okončati 2017.;

| P. | budući da u zemljama izvan EU-a, primjerice SAD-u i Kanadi, proizvođači kukuruza linije 1507 oglašavaju svoj proizvod kao usjev koji je tolerantan na glufosinat, a za potrebe primjene u EU-u podnositelj prijave tvrdi da se gen za toleranciju na glufosinat koristio samo kao gen marker; |
| --- | --- |

P.

budući da u zemljama izvan EU-a, primjerice SAD-u i Kanadi, proizvođači kukuruza linije 1507 oglašavaju svoj proizvod kao usjev koji je tolerantan na glufosinat, a za potrebe primjene u EU-u podnositelj prijave tvrdi da se gen za toleranciju na glufosinat koristio samo kao gen marker;

| Q. | budući da nije jasno kako Komisija namjerava provoditi skoru zabranu glufosinata sve dok je on dostupan na tržištu; |
| --- | --- |

Q.

budući da nije jasno kako Komisija namjerava provoditi skoru zabranu glufosinata sve dok je on dostupan na tržištu;

Opće stanje u pogledu GMO-a u EU-u

| R. | budući da u EU-u nije odobren nijedan GMO za uzgoj od 2010. kada je posljednji odobreni organizam bio je krumpir Amflora; budući da je to odobrenje poništio Opći sud Europske unije 13. prosinca 2013. i budući da je jedini drugi odobreni usjev za uzgoj kukuruz MON 810 proizvođača Monsanto, čija je obnova odobrenja već nekoliko godina u postupku; |
| --- | --- |

R.

budući da u EU-u nije odobren nijedan GMO za uzgoj od 2010. kada je posljednji odobreni organizam bio je krumpir Amflora; budući da je to odobrenje poništio Opći sud Europske unije 13. prosinca 2013. i budući da je jedini drugi odobreni usjev za uzgoj kukuruz MON 810 proizvođača Monsanto, čija je obnova odobrenja već nekoliko godina u postupku;

| S. | budući da je uglavnom prihvaćeno i potvrđeno prethodno spomenutim zaključcima Vijeća za okoliš od 4. prosinca 2008. da dugoročni učinci uzgoja GMO-a i učinci organizama koji ne pripadaju ciljanoj skupini dosad nisu primjereno uzeti u obzir u okviru za procjenu rizika; |
| --- | --- |

S.

budući da je uglavnom prihvaćeno i potvrđeno prethodno spomenutim zaključcima Vijeća za okoliš od 4. prosinca 2008. da dugoročni učinci uzgoja GMO-a i učinci organizama koji ne pripadaju ciljanoj skupini dosad nisu primjereno uzeti u obzir u okviru za procjenu rizika;

| T. | budući da i Vijeće (12) i Parlament (13) uvažavaju nužnost strože procjene dugoročnih učinaka GMO-a i neovisnih istraživanja o mogućim rizicima povezanim s namjernim uvođenjem ili stavljanjem na tržište GMO-a, uključujući potrebu da se neovisnim istraživačima omogući pristup svom relevantnom materijalu; |
| --- | --- |

T.

budući da i Vijeće (12) i Parlament (13) uvažavaju nužnost strože procjene dugoročnih učinaka GMO-a i neovisnih istraživanja o mogućim rizicima povezanim s namjernim uvođenjem ili stavljanjem na tržište GMO-a, uključujući potrebu da se neovisnim istraživačima omogući pristup svom relevantnom materijalu;

| U. | budući da je velika većina potrošača zabrinuta zbog genetski modificirane hrane, kao što je navedeno, između ostaloga, u posebnom izvješću Eurobarometra 354 iz 2010.; budući da genetski modificirani kukuruz linije 1507 ne donosi nikakvu korist potrošačima; |
| --- | --- |

U.

budući da je velika većina potrošača zabrinuta zbog genetski modificirane hrane, kao što je navedeno, između ostaloga, u posebnom izvješću Eurobarometra 354 iz 2010.; budući da genetski modificirani kukuruz linije 1507 ne donosi nikakvu korist potrošačima;

| 1. | protivi se usvajanju prijedloga Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike; |
| --- | --- |

1.

protivi se usvajanju prijedloga Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike;

| 2. | smatra da prijedlog odluke Vijeća prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Direktivom 2001/18/EC; |
| --- | --- |

2.

smatra da prijedlog odluke Vijeća prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Direktivom 2001/18/EC;

| 3. | poziva Vijeće da odbije prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da odbije prijedlog Komisije;

| 4. | poziva Komisiju da ne predlaže odobrenje nikakvih novih vrsta GMO-a i da ne obnavlja stara odobrenja dok se znatno ne poboljšaju metode procjene rizika; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da ne predlaže odobrenje nikakvih novih vrsta GMO-a i da ne obnavlja stara odobrenja dok se znatno ne poboljšaju metode procjene rizika;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 106, 17.4.2001., str. 1.

(2)  SL L 111, 23.4.2013., str. 27.

(3)  SL C 33 E, 5.2.2013., str.350.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/factsheet/docs/reporten.pdf

(5)  http://curia.europa.eu/juris/document/document_print.jsf?doclang=EN&text=&pageIndex=0&part=1&mode=lst&docid=142241&occ=first&dir=&cid=127901

(6)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(7)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2429.htm

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2429.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2429.htm

(10)  Pismo Komisije EFSA-i od 8. rujna 2008. o procjeni rizika za okoliš biljaka koje su tolerantne na herbicide.

(11)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:111:0027:0029:EN:PDF

(12)  Zaključci Vijeća za okoliš od 4. prosinca 2008.

(13)  Vidi njegovo gore navedeno mišljenje od 5. srpnja 2011.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/114

---

P7_TA(2014)0037

Poštovanje temeljnih prava slobodnog kretanja u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o poštovanju temeljnog prava na slobodu kretanja u EU-u (2013/2960(RSP))

(2016/C 482/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 21., 45., 47. i 151. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članke 15., 21., 29., 34. i 45. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21., 45., 47. i 151. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članke 15., 21., 29., 34. i 45. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (1), osobito njezin članak 7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (1), osobito njezin članak 7.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (3), i Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (3), i Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. srpnja 2010. pod naslovom „Ponovno potvrđivanje slobodnog kretanja radnika: prava i glavne promjene” (COM(2010) 0373), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. srpnja 2010. pod naslovom „Ponovno potvrđivanje slobodnog kretanja radnika: prava i glavne promjene” (COM(2010) 0373),

| — | uzimajući u obzir studiju objavljenu 14. listopada 2013. o učinku na sustave socijalne sigurnosti država članica prava neaktivnih migranata unutar EU-a na posebne novčane naknade za koje ne plaćaju doprinose te na zdravstvenu zaštitu dobivenu na temelju boravišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju objavljenu 14. listopada 2013. o učinku na sustave socijalne sigurnosti država članica prava neaktivnih migranata unutar EU-a na posebne novčane naknade za koje ne plaćaju doprinose te na zdravstvenu zaštitu dobivenu na temelju boravišta,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. studenog 2013. pod naslovom „Slobodno kretanje građana EU-a i njihovih obitelji: pet mjera koje čine razliku” (COM(2013) 0837), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. studenog 2013. pod naslovom „Slobodno kretanje građana EU-a i njihovih obitelji: pet mjera koje čine razliku” (COM(2013) 0837),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije Reding Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove od 5. prosinca 2013. o slobodnom kretanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije Reding Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove od 5. prosinca 2013. o slobodnom kretanju,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenika Lászlóa Andora od 1. siječnja 2014. o prestanku ograničenja slobode kretanja za radnike iz Bugarske i Rumunjske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenika Lászlóa Andora od 1. siječnja 2014. o prestanku ograničenja slobode kretanja za radnike iz Bugarske i Rumunjske,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. travnja 2009. o primjeni Direktive 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. travnja 2009. o primjeni Direktive 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. ožujka 2012. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2010.: uklanjanje prepreka pravima građana EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. ožujka 2012. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2010.: uklanjanje prepreka pravima građana EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je pravo na slobodu kretanja jedna od četiriju temeljnih sloboda EU-a usađenih u Ugovor o funkcioniranju Europske unije kao temeljac europske integracije i izravno je povezano s građanstvom EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravo na slobodu kretanja jedna od četiriju temeljnih sloboda EU-a usađenih u Ugovor o funkcioniranju Europske unije kao temeljac europske integracije i izravno je povezano s građanstvom EU-a;

| B. | budući da je slobodno kretanje temeljna vrijednost EU-a, kojom se njegovim građanima daje mogućnost da odaberu gdje će živjeti i raditi te potiče mobilnost i razvoj na tržištu rada, u obrazovnom sustavu i šire; |
| --- | --- |

B.

budući da je slobodno kretanje temeljna vrijednost EU-a, kojom se njegovim građanima daje mogućnost da odaberu gdje će živjeti i raditi te potiče mobilnost i razvoj na tržištu rada, u obrazovnom sustavu i šire;

| C. | budući da je sloboda kretanja pravo zajamčeno svim europskim građanima neovisno o postojanju mogućih graničnih kontrola koje su uvele neke države članice za ulazak građana EU-a na njihovo područje; budući da činjenica da sve države članice još nisu dijelom schengenskog prostora ne utječe na pravo svih građana EU-a na slobodu kretanja u Uniji; |
| --- | --- |

C.

budući da je sloboda kretanja pravo zajamčeno svim europskim građanima neovisno o postojanju mogućih graničnih kontrola koje su uvele neke države članice za ulazak građana EU-a na njihovo područje; budući da činjenica da sve države članice još nisu dijelom schengenskog prostora ne utječe na pravo svih građana EU-a na slobodu kretanja u Uniji;

| D. | budući da građani EU-a slobodno kretanje smatraju pravom koje je najviše povezano s građanstvom u EU-u i najpozitivnijim postignućem EU-a te da donosi ekonomske koristi gospodarstvu njihove države; |
| --- | --- |

D.

budući da građani EU-a slobodno kretanje smatraju pravom koje je najviše povezano s građanstvom u EU-u i najpozitivnijim postignućem EU-a te da donosi ekonomske koristi gospodarstvu njihove države;

| E. | budući da je doprinos radnika EU-a sustavu socijalne skrbi države domaćina jednak onome domaćih radnika; |
| --- | --- |

E.

budući da je doprinos radnika EU-a sustavu socijalne skrbi države domaćina jednak onome domaćih radnika;

| F. | budući da su prednosti slobodnog kretanja mobilnih radnika EU-a za razvoj države domaćina vidljive u cijeloj Europi, osobito na područjima zdravstva, poljoprivrede i građevinarstva; |
| --- | --- |

F.

budući da su prednosti slobodnog kretanja mobilnih radnika EU-a za razvoj države domaćina vidljive u cijeloj Europi, osobito na područjima zdravstva, poljoprivrede i građevinarstva;

| G. | budući da se sloboda boravljenja građana EU-a bilo gdje u EU-u primjenjuje bez ograničenja na sve građane EU-a, no uvjetovana je, kako stoji u Direktivi 2004/38/EZ, time da građanin EU-a o kojem je riječ nakon tri mjeseca mora ispunjavati zakonske uvjete kako ne bi bio na teret državi domaćinu; budući da je slobodno kretanje radnika stup uspjeha jedinstvenog tržišta EU-a; budući da unatoč činjenici da samo 2,8 % svih građana EU-a živi u državi članici koja nije ona iz koje potječu, oni su neovisno o tome ključni element uspjeha unutarnjeg tržišta i potiču gospodarstvo Europe; |
| --- | --- |

G.

budući da se sloboda boravljenja građana EU-a bilo gdje u EU-u primjenjuje bez ograničenja na sve građane EU-a, no uvjetovana je, kako stoji u Direktivi 2004/38/EZ, time da građanin EU-a o kojem je riječ nakon tri mjeseca mora ispunjavati zakonske uvjete kako ne bi bio na teret državi domaćinu; budući da je slobodno kretanje radnika stup uspjeha jedinstvenog tržišta EU-a; budući da unatoč činjenici da samo 2,8 % svih građana EU-a živi u državi članici koja nije ona iz koje potječu, oni su neovisno o tome ključni element uspjeha unutarnjeg tržišta i potiču gospodarstvo Europe;

| H. | budući da se načelom jednakog postupanja ili nediskriminacije podrazumijeva da svi građani EU-a imaju ista prava i obveze kao i državljani države domaćina (Uredbe (EZ) br. 883/2004 i (EZ) br. 987/2009 temelje se na tom načelu); budući da države članice s obzirom na ta načela slobodno odlučuju koje socijalne naknade odobriti i pod kojim uvjetima; budući da pravila EU-a o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti ne dopuštaju diskriminaciju kad je riječ o socijalnim naknadama za građane EU-a koji rade, članove bliže obitelji radnika ili za osobe s uobičajenim boravištem u dotičnoj državi članici; |
| --- | --- |

H.

budući da se načelom jednakog postupanja ili nediskriminacije podrazumijeva da svi građani EU-a imaju ista prava i obveze kao i državljani države domaćina (Uredbe (EZ) br. 883/2004 i (EZ) br. 987/2009 temelje se na tom načelu); budući da države članice s obzirom na ta načela slobodno odlučuju koje socijalne naknade odobriti i pod kojim uvjetima; budući da pravila EU-a o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti ne dopuštaju diskriminaciju kad je riječ o socijalnim naknadama za građane EU-a koji rade, članove bliže obitelji radnika ili za osobe s uobičajenim boravištem u dotičnoj državi članici;

| I. | budući da moderno europsko društvo iziskuje veći stupanj mobilnosti među radnicima, osobito uslijed industrijskih promjena, globalizacije, novih obrazaca rada, demografskih promjena i razvoja prijevoznih sredstava; |
| --- | --- |

I.

budući da moderno europsko društvo iziskuje veći stupanj mobilnosti među radnicima, osobito uslijed industrijskih promjena, globalizacije, novih obrazaca rada, demografskih promjena i razvoja prijevoznih sredstava;

| J. | budući da slobodno kretanje radnika predstavlja pozitivan socioekonomski primjer za EU i države članice jer je ključna etapa za integraciju EU-a, gospodarski razvoj, socijalnu koheziju, pojedinačno unapređenje na stručnoj razini, suprotstavljanje negativnim učincima gospodarske krize i učvršćivanje Unije kao snažnije gospodarske sile koja je spremna na suočavanje s izazovima globalnih promjena; |
| --- | --- |

J.

budući da slobodno kretanje radnika predstavlja pozitivan socioekonomski primjer za EU i države članice jer je ključna etapa za integraciju EU-a, gospodarski razvoj, socijalnu koheziju, pojedinačno unapređenje na stručnoj razini, suprotstavljanje negativnim učincima gospodarske krize i učvršćivanje Unije kao snažnije gospodarske sile koja je spremna na suočavanje s izazovima globalnih promjena;

| K. | budući da su 1. siječnja 2014. ukinute prijelazne odredbe koje su se odnosile na slobodno kretanje radnika iz Bugarske i Rumunjske; |
| --- | --- |

K.

budući da su 1. siječnja 2014. ukinute prijelazne odredbe koje su se odnosile na slobodno kretanje radnika iz Bugarske i Rumunjske;

| L. | budući da je Vijeće ponovilo svoju potporu slobodnom kretanju i priznalo uzajamne koristi koje ono donosi, kao primjerice u nedavnoj raspravi Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove (8. listopada 2013., 5. i 6. prosinca 2013.); |
| --- | --- |

L.

budući da je Vijeće ponovilo svoju potporu slobodnom kretanju i priznalo uzajamne koristi koje ono donosi, kao primjerice u nedavnoj raspravi Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove (8. listopada 2013., 5. i 6. prosinca 2013.);

| M. | budući da je približavanjem europskih izbora slobodno kretanje građana EU-a postalo pitanje u izbornoj promidžbi nekih političkih stranaka; budući da postoji rizik da bi ta rasprava, ako joj se ne pristupi racionalno, mogla prouzročiti da građani EU-a iz nekih država članica ili mobilni građani EU-a postanu žrtveni janjci te bi mogla potaknuti porast rasizma i ksenofobije; budući da su visokopozicionirani europski političari nedavno dali nekoliko izjava kojima se dovodi u pitanje pravo na slobodno kretanje; |
| --- | --- |

M.

budući da je približavanjem europskih izbora slobodno kretanje građana EU-a postalo pitanje u izbornoj promidžbi nekih političkih stranaka; budući da postoji rizik da bi ta rasprava, ako joj se ne pristupi racionalno, mogla prouzročiti da građani EU-a iz nekih država članica ili mobilni građani EU-a postanu žrtveni janjci te bi mogla potaknuti porast rasizma i ksenofobije; budući da su visokopozicionirani europski političari nedavno dali nekoliko izjava kojima se dovodi u pitanje pravo na slobodno kretanje;

| N. | budući da se u nedavnim studijama Komisije pokazalo da su mobilni radnici neto davatelji gospodarstvima i proračunima država domaćina; budući da mobilni radnici kao skupina uplaćuju više u proračune država domaćina kad je riječ o porezima i socijalnoj sigurnosti nego što od toga ostvaruju korist, dok je potrošnja na zdravstvenu skrb neaktivnih mobilnih građana vrlo niska u donosu na ukupnu zdravstvenu potrošnju (0,2 %) ili u donosu na gospodarstva država domaćina (0,01 % BDP-a), a građani EU-a čine vrlo mali udio među primateljima posebnih nedoprinosnih naknada; |
| --- | --- |

N.

budući da se u nedavnim studijama Komisije pokazalo da su mobilni radnici neto davatelji gospodarstvima i proračunima država domaćina; budući da mobilni radnici kao skupina uplaćuju više u proračune država domaćina kad je riječ o porezima i socijalnoj sigurnosti nego što od toga ostvaruju korist, dok je potrošnja na zdravstvenu skrb neaktivnih mobilnih građana vrlo niska u donosu na ukupnu zdravstvenu potrošnju (0,2 %) ili u donosu na gospodarstva država domaćina (0,01 % BDP-a), a građani EU-a čine vrlo mali udio među primateljima posebnih nedoprinosnih naknada;

| 1. | poziva države članice da se pridržavaju odredaba Ugovora koje se odnose na pravila EU-a o slobodi kretanja i da zajamče da se načela jednakosti i temeljnog prava slobode kretanja poštuju u odnosu prema svim državama članicama; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice da se pridržavaju odredaba Ugovora koje se odnose na pravila EU-a o slobodi kretanja i da zajamče da se načela jednakosti i temeljnog prava slobode kretanja poštuju u odnosu prema svim državama članicama;

| 2. | snažno osporava stajalište koje su zauzeli neki europski čelnici pozivanjem na promjene i na ograničenje slobodnog kretanja građana; poziva države članice da se suzdrže od sveg djelovanja koje bi moglo utjecati na pravo na slobodno kretanje, koje se zasniva na temeljnom zakonodavstvu EU-a; |
| --- | --- |

2.

snažno osporava stajalište koje su zauzeli neki europski čelnici pozivanjem na promjene i na ograničenje slobodnog kretanja građana; poziva države članice da se suzdrže od sveg djelovanja koje bi moglo utjecati na pravo na slobodno kretanje, koje se zasniva na temeljnom zakonodavstvu EU-a;

| 3. | u potpunosti odbacuje prijedlog da se ograniči broj migranata EU-a koji je proturječan načelu slobodnog kretanja osoba prema Ugovoru EU-a; ističe da mobilnost radne snage doprinosi konkurentnosti europskoga gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

u potpunosti odbacuje prijedlog da se ograniči broj migranata EU-a koji je proturječan načelu slobodnog kretanja osoba prema Ugovoru EU-a; ističe da mobilnost radne snage doprinosi konkurentnosti europskoga gospodarstva;

| 4. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju strogu primjenu prava Unije kako bi se zajamčilo da se sa svim radnicima EU-a postupa jednako i da ih se ne diskriminira u pogledu pristupa zaposlenju, zapošljavanja i radnih uvjeta, plaće, otpuštanja te socijalnih i poreznih povlastica, time osiguravajući pravedno tržišno natjecanje trgovačkih društava i snažno potiče nacionalne vlasti da se bore protiv svih neopravdanih ograničenja ili prepreka pravu radnika na slobodno kretanje te protiv svih slučajeva izrabljivanja radnika; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju strogu primjenu prava Unije kako bi se zajamčilo da se sa svim radnicima EU-a postupa jednako i da ih se ne diskriminira u pogledu pristupa zaposlenju, zapošljavanja i radnih uvjeta, plaće, otpuštanja te socijalnih i poreznih povlastica, time osiguravajući pravedno tržišno natjecanje trgovačkih društava i snažno potiče nacionalne vlasti da se bore protiv svih neopravdanih ograničenja ili prepreka pravu radnika na slobodno kretanje te protiv svih slučajeva izrabljivanja radnika;

| 5. | podsjeća da slobodno kretanje radnika svakom građaninu Unije, neovisno o njegovom ili njezinom mjestu boravljenja, daje pravo na slobodno kretanje u drugu državu članicu radi rada i/ili boravka u svrhu rada; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da slobodno kretanje radnika svakom građaninu Unije, neovisno o njegovom ili njezinom mjestu boravljenja, daje pravo na slobodno kretanje u drugu državu članicu radi rada i/ili boravka u svrhu rada;

| 6. | pozdravlja Komunikaciju Komisije COM(2013)0837 u kojoj se utvrđuje pet aktivnosti za pomoć državama članicama i njihovim lokalnim vlastima pri primjeni zakona EU-a i instrumenata do njihova krajnjeg potencijala te, s tim u vezi, potpuno podržava sljedeće aktivnosti kako bi ih se provodilo zajedno s državama članicama: pomoć državama članicama u borbi protiv brakova iz interesa (priručnik); pomoć vlastima u primjeni pravila EU-a za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti (praktični vodič); pomoć vlastima da se suoče s izazovima socijalne uključenosti (financiranje); razmjena najboljih praksi među lokalnim vlastima; te obuka i potpora lokalnim vlastima u svrhu primjene pravila EU-a o slobodnom kretanju; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja Komunikaciju Komisije COM(2013)0837 u kojoj se utvrđuje pet aktivnosti za pomoć državama članicama i njihovim lokalnim vlastima pri primjeni zakona EU-a i instrumenata do njihova krajnjeg potencijala te, s tim u vezi, potpuno podržava sljedeće aktivnosti kako bi ih se provodilo zajedno s državama članicama: pomoć državama članicama u borbi protiv brakova iz interesa (priručnik); pomoć vlastima u primjeni pravila EU-a za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti (praktični vodič); pomoć vlastima da se suoče s izazovima socijalne uključenosti (financiranje); razmjena najboljih praksi među lokalnim vlastima; te obuka i potpora lokalnim vlastima u svrhu primjene pravila EU-a o slobodnom kretanju;

| 7. | poziva države članice da ne diskriminiraju mobilne radnike EU-a nepravedno povezujući pravo na slobodno kretanje za potrebe rada s navodnom zloporabom sustava socijalne sigurnosti; naglašava da ni jedna država članica koja ukazuje na to opterećenje nije Komisiji iznijela dokaze koji su zatraženi; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice da ne diskriminiraju mobilne radnike EU-a nepravedno povezujući pravo na slobodno kretanje za potrebe rada s navodnom zloporabom sustava socijalne sigurnosti; naglašava da ni jedna država članica koja ukazuje na to opterećenje nije Komisiji iznijela dokaze koji su zatraženi;

| 8. | poziva Komisiju da počne sustavno i temeljito pratiti poštuje li se temeljno pravo na slobodno kretanje radnika u EU-u; potiče Komisiju da nastavi sa svojim aktualnim naporima kako bi se osiguralo da države članice u cijelosti i ispravno prenose i primjenjuju Direktivu 2004/38/EZ potpuno se koristeći njezinom ovlasti da započnu postupak zbog kršenja; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da počne sustavno i temeljito pratiti poštuje li se temeljno pravo na slobodno kretanje radnika u EU-u; potiče Komisiju da nastavi sa svojim aktualnim naporima kako bi se osiguralo da države članice u cijelosti i ispravno prenose i primjenjuju Direktivu 2004/38/EZ potpuno se koristeći njezinom ovlasti da započnu postupak zbog kršenja;

| 9. | poziva države članice da u potpunosti i transparentno upotrebljavaju sredstva dostupna u europskim fondovima (kao što su Europski socijalni fond i Europski fond za regionalni razvoj) radi promicanja integracije, socijalnog uključenja i borbe protiv siromaštva te da podupiru napore lokalnih zajednica za suočavanje sa svakim povećanjem broja marginaliziranih građana; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice da u potpunosti i transparentno upotrebljavaju sredstva dostupna u europskim fondovima (kao što su Europski socijalni fond i Europski fond za regionalni razvoj) radi promicanja integracije, socijalnog uključenja i borbe protiv siromaštva te da podupiru napore lokalnih zajednica za suočavanje sa svakim povećanjem broja marginaliziranih građana;

| 10. | podsjeća države članice da je njihova društvena odgovornost rješavati problem zloporabe sustavâ socijalne skrbi, bez obzira na to jesu li zloporabu počinili njihovi državljani ili državljani drugih država članica. poziva države članice da poštuju odredbe Direktive 2004/38/EZ i da riješe pitanje mogućih zloporaba; |
| --- | --- |

10.

podsjeća države članice da je njihova društvena odgovornost rješavati problem zloporabe sustavâ socijalne skrbi, bez obzira na to jesu li zloporabu počinili njihovi državljani ili državljani drugih država članica. poziva države članice da poštuju odredbe Direktive 2004/38/EZ i da riješe pitanje mogućih zloporaba;

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

11.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(2)  SL L 141, 27.5.2011., str. 1.

(3)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(4)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

(5)  SL C 137 E, 27.5.2010., str.6.

(6)  SL C 257 E, 6.9.2013., str.74.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/117

---

P7_TA(2014)0038

Građanstvo Europske unije na prodaju

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (2013/2995(RSP))

(2016/C 482/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 4., 5., 9. i 10. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4., 5., 9. i 10. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se od svake države članice očekuje da se ponaša odgovorno u očuvanju zajedničkih vrijednosti i postignuća Unije te budući da su te vrijednosti i postignuća neprocjenjivi i ne mogu se vrednovati novcem; |
| --- | --- |

A.

budući da se od svake države članice očekuje da se ponaša odgovorno u očuvanju zajedničkih vrijednosti i postignuća Unije te budući da su te vrijednosti i postignuća neprocjenjivi i ne mogu se vrednovati novcem;

| B. | budući da je više država članica uvelo programe koji izravno ili neizravno uzrokuju prodaju građanstva EU-a državljanima trećih zemalja; |
| --- | --- |

B.

budući da je više država članica uvelo programe koji izravno ili neizravno uzrokuju prodaju građanstva EU-a državljanima trećih zemalja;

| C. | budući da sve veći broj država članica izdaje privremene ili stalne boravišne dozvole državljanima trećih zemalja koji ulažu u državu članicu o kojoj je riječ; |
| --- | --- |

C.

budući da sve veći broj država članica izdaje privremene ili stalne boravišne dozvole državljanima trećih zemalja koji ulažu u državu članicu o kojoj je riječ;

| D. | budući da se u nekim državama članicama može steći stalno boravište s pristupom cijelom Schengenskom prostoru; te budući da se u nekim državama članicama poduzimaju koraci koji bi mogli dovesti do stvarne prodaje državljanstva dotične države članice; |
| --- | --- |

D.

budući da se u nekim državama članicama može steći stalno boravište s pristupom cijelom Schengenskom prostoru; te budući da se u nekim državama članicama poduzimaju koraci koji bi mogli dovesti do stvarne prodaje državljanstva dotične države članice;

| E. | budući da ti programi ulaganja u nekim slučajevima mogu imati negativne nuspojave kao što je narušavanje lokalnih tržišta nekretnina; |
| --- | --- |

E.

budući da ti programi ulaganja u nekim slučajevima mogu imati negativne nuspojave kao što je narušavanje lokalnih tržišta nekretnina;

| F. | budući da je, primjerice, vlada Malte nedavno poduzela korake za uvođenje programa za izravnu prodaju malteškog državljanstva, što za sobom povlači izravnu prodaju građanstva EU-a u cijelosti bez zahtjeva za stalnim boravištem; |
| --- | --- |

F.

budući da je, primjerice, vlada Malte nedavno poduzela korake za uvođenje programa za izravnu prodaju malteškog državljanstva, što za sobom povlači izravnu prodaju građanstva EU-a u cijelosti bez zahtjeva za stalnim boravištem;

| G. | budući da se takvom izravnom prodajom građanstva EU-a podriva uzajamno povjerenje na kojemu se Unija temelji; |
| --- | --- |

G.

budući da se takvom izravnom prodajom građanstva EU-a podriva uzajamno povjerenje na kojemu se Unija temelji;

| H. | budući da državljani EU-a prije svega imaju pravo slobodnog kretanja i boravka unutar EU-a, glasovanja i kandidiranja na općinskim izborima i izborima za Europski parlament u državi u kojoj žive, i to pod jednakim uvjetima kao i državljani te države, te da u državama izvan EU-a imaju pravo na pomoć u veleposlanstvu ili konzulatu druge države članice pod jednakim uvjetima kao i državljani te države ako u tim državama njihova vlastita država nema veleposlanstvo ili konzulat; |
| --- | --- |

H.

budući da državljani EU-a prije svega imaju pravo slobodnog kretanja i boravka unutar EU-a, glasovanja i kandidiranja na općinskim izborima i izborima za Europski parlament u državi u kojoj žive, i to pod jednakim uvjetima kao i državljani te države, te da u državama izvan EU-a imaju pravo na pomoć u veleposlanstvu ili konzulatu druge države članice pod jednakim uvjetima kao i državljani te države ako u tim državama njihova vlastita država nema veleposlanstvo ili konzulat;

| I. | budući da se EU temelji na uzajamnom povjerenju država članica, uspostavljenom dugogodišnjim trudom i dobrom voljom država članica, kao i Unije kao cjeline; |
| --- | --- |

I.

budući da se EU temelji na uzajamnom povjerenju država članica, uspostavljenom dugogodišnjim trudom i dobrom voljom država članica, kao i Unije kao cjeline;

| J. | budući da se također izrazila zabrinutost zbog kriminalne zlouporabe tih programa ulaganja, uključujući pitanja poput pranja novca; |
| --- | --- |

J.

budući da se također izrazila zabrinutost zbog kriminalne zlouporabe tih programa ulaganja, uključujući pitanja poput pranja novca;

| K. | budući da postoji zabrinutost zbog moguće diskriminacije jer se tim praksama država članica omogućava samo najbogatijim državljanima trećih zemalja da dobiju građanstvo EU-a bez razmatranja bilo kakvih drugih kriterija; |
| --- | --- |

K.

budući da postoji zabrinutost zbog moguće diskriminacije jer se tim praksama država članica omogućava samo najbogatijim državljanima trećih zemalja da dobiju građanstvo EU-a bez razmatranja bilo kakvih drugih kriterija;

| L. | budući da nije jasno hoće li malteški državljani imati stvarne koristi od ove nove politike, primjerice ubiranjem poreza, s obzirom na to da strani ulagači o kojima je riječ neće biti obvezani plaćati porez; podsjeća na to da državljanstvo ne podrazumijeva samo prava, nego i dužnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da nije jasno hoće li malteški državljani imati stvarne koristi od ove nove politike, primjerice ubiranjem poreza, s obzirom na to da strani ulagači o kojima je riječ neće biti obvezani plaćati porez; podsjeća na to da državljanstvo ne podrazumijeva samo prava, nego i dužnosti;

| M. | budući da je građanstvo Europske unije jedno od najvažnijih postignuća EU-a i budući da su u skladu s Ugovorima o EU-u pitanja boravišta i državljanstva pod isključivom nadležnošću država članica; |
| --- | --- |

M.

budući da je građanstvo Europske unije jedno od najvažnijih postignuća EU-a i budući da su u skladu s Ugovorima o EU-u pitanja boravišta i državljanstva pod isključivom nadležnošću država članica;

| 1. | zabrinut je zbog takvog načina dobivanja državljanstva na Malti i svih drugih nacionalnih shema koje mogu uključivati neposrednu ili izravnu prodaju građanstva EU-a jer se time podriva sama ideja europskog građanstva; |
| --- | --- |

1.

zabrinut je zbog takvog načina dobivanja državljanstva na Malti i svih drugih nacionalnih shema koje mogu uključivati neposrednu ili izravnu prodaju građanstva EU-a jer se time podriva sama ideja europskog građanstva;

| 2. | poziva države članice da prepoznaju dodijeljene zadaće čuvanja vrijednosti i ciljeva Unije i odgovore na njih; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice da prepoznaju dodijeljene zadaće čuvanja vrijednosti i ciljeva Unije i odgovore na njih;

| 3. | poziva Komisiju kao čuvaricu Ugovora da se jasno izjasni o tome poštuju li se ovim programima slovo i duh Ugovora i Zakonika o schengenskim granicama kao i propisi EU-a o zabrani diskriminacije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju kao čuvaricu Ugovora da se jasno izjasni o tome poštuju li se ovim programima slovo i duh Ugovora i Zakonika o schengenskim granicama kao i propisi EU-a o zabrani diskriminacije;

| 4. | ponavlja da se u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj Uniji utvrđuje načelo „lojalne suradnje” između Unije i država članica koje uz puno međusobno poštovanje jedne drugima trebaju pomagati u provođenju zadaća koje proizlaze iz Ugovora; |
| --- | --- |

4.

ponavlja da se u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj Uniji utvrđuje načelo „lojalne suradnje” između Unije i država članica koje uz puno međusobno poštovanje jedne drugima trebaju pomagati u provođenju zadaća koje proizlaze iz Ugovora;

| 5. | izražava zabrinutost zbog posljedica nekih od programa za ulagače i državljanstvo koje su razne države članice EU-a nedavno uspostavile; |
| --- | --- |

5.

izražava zabrinutost zbog posljedica nekih od programa za ulagače i državljanstvo koje su razne države članice EU-a nedavno uspostavile;

| 6. | uvažava činjenicu da su pitanja boravišta i državljanstva u nadležnosti država članica; poziva države članice da u izvršavanju svojih ovlasti na tom području budu oprezne te da uzmu u obzir moguće nuspojave; |
| --- | --- |

6.

uvažava činjenicu da su pitanja boravišta i državljanstva u nadležnosti država članica; poziva države članice da u izvršavanju svojih ovlasti na tom području budu oprezne te da uzmu u obzir moguće nuspojave;

| 7. | napominje da građanstvo EU-a podrazumijeva dioništvo u Uniji te ovisi o povezanosti pojedinca s Europom i državama članicama ili o osobnim vezama s građanima EU-a; ističe da građanstvo EU-a nikada ne bi trebalo postati utrživo dobro; |
| --- | --- |

7.

napominje da građanstvo EU-a podrazumijeva dioništvo u Uniji te ovisi o povezanosti pojedinca s Europom i državama članicama ili o osobnim vezama s građanima EU-a; ističe da građanstvo EU-a nikada ne bi trebalo postati utrživo dobro;

| 8. | ističe činjenicu da se prava koja se dodjeljuju građanstvom EU-a temelje na ljudskom dostojanstvu te da se ne bi trebala kupovati i prodavati ni po kojoj cijeni; |
| --- | --- |

8.

ističe činjenicu da se prava koja se dodjeljuju građanstvom EU-a temelje na ljudskom dostojanstvu te da se ne bi trebala kupovati i prodavati ni po kojoj cijeni;

| 9. | ističe da pristup sredstvima ne bi trebao biti glavni kriterij pri dodjeli građanstva EU-a državljanima trećih zemalja; poziva države članice da u obzir uzmu pitanja u vezi s kriminalnim prijevarama kao što je pranje novca; |
| --- | --- |

9.

ističe da pristup sredstvima ne bi trebao biti glavni kriterij pri dodjeli građanstva EU-a državljanima trećih zemalja; poziva države članice da u obzir uzmu pitanja u vezi s kriminalnim prijevarama kao što je pranje novca;

| 10. | primjećuje da trenutačno natjecanje za privlačnije uvjete ulaganja ili financijske resurse može dovesti do snižavanja standarda i uvjeta za dobivanje boravišnih dozvola na Schengenskom prostoru te za dobivanje građanstva EU-a; |
| --- | --- |

10.

primjećuje da trenutačno natjecanje za privlačnije uvjete ulaganja ili financijske resurse može dovesti do snižavanja standarda i uvjeta za dobivanje boravišnih dozvola na Schengenskom prostoru te za dobivanje građanstva EU-a;

| 11. | poziva Komisiju da poštujući europske vrijednosti te duh i slovo zakonodavstva i prakse EU-a ispita različite sheme državljanstva te da izda preporuke kako bi se spriječilo da se takvim programima podriva povjerenje na kojemu se Unija temelji i smjernice za dobivanje građanstva EU-a preko nacionalnih shema; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da poštujući europske vrijednosti te duh i slovo zakonodavstva i prakse EU-a ispita različite sheme državljanstva te da izda preporuke kako bi se spriječilo da se takvim programima podriva povjerenje na kojemu se Unija temelji i smjernice za dobivanje građanstva EU-a preko nacionalnih shema;

| 12. | poziva Maltu da sadašnji program državljanstva uskladi s vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

12.

poziva Maltu da sadašnji program državljanstva uskladi s vrijednostima EU-a;

| 13. | poziva države članice koje su donijele nacionalne programe kojima se omogućava izravna ili neizravna prodaja građanstva EU-a državljanima trećih zemalja da usklade te programe s vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice koje su donijele nacionalne programe kojima se omogućava izravna ili neizravna prodaja građanstva EU-a državljanima trećih zemalja da usklade te programe s vrijednostima EU-a;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/119

---

P7_TA(2014)0039

Izvješće o napretku Srbije za 2013. godinu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o Izvješću o napretku Srbije za 2013. (2013/2880(RSP))

(2016/C 482/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja Zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja Zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima europskog partnerstva sa Srbijom uključujući Kosovo kako je utvrđeno Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244 od 10. lipnja 1999. i stavljanju izvan snage Odluke 2006/56/EZ (1),, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima europskog partnerstva sa Srbijom uključujući Kosovo kako je utvrđeno Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244 od 10. lipnja 1999. i stavljanju izvan snage Odluke 2006/56/EZ (1),,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (SEC(2011)1208) i Komunikaciju Komisije od 12. listopada 2011. pod naslovom „Strategija proširenja i glavni izazovi 2011. – 2012.” (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (SEC(2011)1208) i Komunikaciju Komisije od 12. listopada 2011. pod naslovom „Strategija proširenja i glavni izazovi 2011. – 2012.” (COM(2011)0666),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 11. prosinca 2012. o procesima proširenja te stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 11. prosinca 2012. o procesima proširenja te stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije koji je stupio na snagu 1. rujna 2013., uzimajući u obzir tekuće pripreme za prvu sjednicu Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje predviđenu u studenom 2013. kojom će Europski parlament i Narodna skupština Republike Srbije stupiti u kontinuirani dijalog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije koji je stupio na snagu 1. rujna 2013., uzimajući u obzir tekuće pripreme za prvu sjednicu Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje predviđenu u studenom 2013. kojom će Europski parlament i Narodna skupština Republike Srbije stupiti u kontinuirani dijalog,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o pitanju sukladnosti jednostrane deklaracije o nezavisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće skupštine UN-a od 9. rujna 2010. koja je potvrdila sadržaj mišljenja i pozdravila spremnost EU-a da potiče dijalog između Beograda i Prištine (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o pitanju sukladnosti jednostrane deklaracije o nezavisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće skupštine UN-a od 9. rujna 2010. koja je potvrdila sadržaj mišljenja i pozdravila spremnost EU-a da potiče dijalog između Beograda i Prištine (2),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa 7. međuparlamentarnog sastanka EU-a i Srbije 18. –19. ožujka 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa 7. međuparlamentarnog sastanka EU-a i Srbije 18. –19. ožujka 2013.,

| — | - uzimajući u obzir Ugovor o Energetskoj zajednici, koji je stupio na snagu 1. srpnja 2006. i čiji je Srbija potpisnik, te Odluku Energetske zajednice D/2012/04/MC/EnC od 18. listopada 2012. o provedbi Direktive o obnovljivoj energiji 2009/28/EZ i izmjene članka 20. Ugovora o energetskoj zajednici, u kojem su određeni obvezujući ciljevi, |
| --- | --- |

—

- uzimajući u obzir Ugovor o Energetskoj zajednici, koji je stupio na snagu 1. srpnja 2006. i čiji je Srbija potpisnik, te Odluku Energetske zajednice D/2012/04/MC/EnC od 18. listopada 2012. o provedbi Direktive o obnovljivoj energiji 2009/28/EZ i izmjene članka 20. Ugovora o energetskoj zajednici, u kojem su određeni obvezujući ciljevi,

| — | uzimajući u obzir sporazum između EU-a i Srbije o ponovnom prihvatu od 8. studenoga 2007 (3). i Uredbu Vijeća (EZ) br. 1244/2009 od 30. studenoga 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 s popisom trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica te zemalja čiji su državljani od tog uvjeta izuzeti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum između EU-a i Srbije o ponovnom prihvatu od 8. studenoga 2007 (3). i Uredbu Vijeća (EZ) br. 1244/2009 od 30. studenoga 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 s popisom trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica te zemalja čiji su državljani od tog uvjeta izuzeti (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o proračunskom upravljanju pretpristupnih fondova Europske unije na područjima pravosudnih sustava i borbe protiv korupcije u državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama (5) i zapažanja o Albaniji sadržana u njoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o proračunskom upravljanju pretpristupnih fondova Europske unije na područjima pravosudnih sustava i borbe protiv korupcije u državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama (5) i zapažanja o Albaniji sadržana u njoj,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir sastavljanje pregovaračkog tima za pristupanje Srbije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastavljanje pregovaračkog tima za pristupanje Srbije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Srbije za 2013. od 16. listopada 2013. (SWD(2013)0412), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Srbije za 2013. od 16. listopada 2013. (SWD(2013)0412),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Europsko vijeće 28. lipnja 2013. odlučilo otvoriti pregovore o pristupanju sa Srbijom i održati prvu međuvladinu konferenciju najkasnije u siječnju 2014., čime se potvrđuje europska perspektiva Srbije u skladu s obvezama EU-a prema cijelom Zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europsko vijeće 28. lipnja 2013. odlučilo otvoriti pregovore o pristupanju sa Srbijom i održati prvu međuvladinu konferenciju najkasnije u siječnju 2014., čime se potvrđuje europska perspektiva Srbije u skladu s obvezama EU-a prema cijelom Zapadnom Balkanu;

| B. | budući da je Srbija poduzela važne korake prema normalizaciji odnosa s Kosovom, što je rezultiralo Prvim sporazumom o načelima za normalizaciju odnosa od 19. travnja 2013. te se potrudila dovoljno ispuniti političke kriterije i uvjete procesa stabilizacije i pridruživanja; budući da pregovori o pristupanju čine moćan instrument za praćenje provedbe reformi; |
| --- | --- |

B.

budući da je Srbija poduzela važne korake prema normalizaciji odnosa s Kosovom, što je rezultiralo Prvim sporazumom o načelima za normalizaciju odnosa od 19. travnja 2013. te se potrudila dovoljno ispuniti političke kriterije i uvjete procesa stabilizacije i pridruživanja; budući da pregovori o pristupanju čine moćan instrument za praćenje provedbe reformi;

| C. | budući da su 25. rujna 2013. Europska komisija i Srbija pokrenule postupak pregleda usklađenosti za poglavlja pravne stečevine, počevši s poglavljem 23. o pravosuđu i temeljnim pravima; |
| --- | --- |

C.

budući da su 25. rujna 2013. Europska komisija i Srbija pokrenule postupak pregleda usklađenosti za poglavlja pravne stečevine, počevši s poglavljem 23. o pravosuđu i temeljnim pravima;

| D. | budući da Srbija, kao svaka država koja teži članstvu u EU-u, mora biti ocijenjena na temelju vlastitog uspjeha u ispunjavanju i provođenju istog skupa kriterija te usklađivanja s njim; |
| --- | --- |

D.

budući da Srbija, kao svaka država koja teži članstvu u EU-u, mora biti ocijenjena na temelju vlastitog uspjeha u ispunjavanju i provođenju istog skupa kriterija te usklađivanja s njim;

| E. | budući da je EU stavio vladavinu prava u središte politike proširenja; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU stavio vladavinu prava u središte politike proširenja;

| F. | budući da se provedba pravnog okvira o zaštiti manjina treba u potpunosti osigurati, posebno kad je riječ o obrazovanju, uporabi jezika, pristupu medijima i vjerskim uslugama na jeziku manjina; |
| --- | --- |

F.

budući da se provedba pravnog okvira o zaštiti manjina treba u potpunosti osigurati, posebno kad je riječ o obrazovanju, uporabi jezika, pristupu medijima i vjerskim uslugama na jeziku manjina;

| G. | budući da je Komisija naglasila potrebu da se ojača gospodarsko upravljanje u svim zemljama Zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija naglasila potrebu da se ojača gospodarsko upravljanje u svim zemljama Zapadnog Balkana;

| 1. | nestrpljivo očekuje službeni početak pristupnih pregovora sa Srbijom na prvoj međuvladinoj konferenciji EU-a i Srbije koja će se održati 21. siječnja 2014.; smatra da je ta međuvladina konferencija povijesni korak u procesu europske integracije Srbije te je dokaz predanosti EU-a procesu proširenja; poziva srpske vlasti da u daljnjem radu nakon konferencije pospješe reforme u zemlji povezane s Europskom unijom kako bi se zadovoljila očekivanja srpskih građana o odvijanju procesa pristupanja EU-u bez poteškoća te pojačao gospodarski oporavak, čineći konkretnima izglede za članstvo u Europskoj uniji,; |
| --- | --- |

1.

nestrpljivo očekuje službeni početak pristupnih pregovora sa Srbijom na prvoj međuvladinoj konferenciji EU-a i Srbije koja će se održati 21. siječnja 2014.; smatra da je ta međuvladina konferencija povijesni korak u procesu europske integracije Srbije te je dokaz predanosti EU-a procesu proširenja; poziva srpske vlasti da u daljnjem radu nakon konferencije pospješe reforme u zemlji povezane s Europskom unijom kako bi se zadovoljila očekivanja srpskih građana o odvijanju procesa pristupanja EU-u bez poteškoća te pojačao gospodarski oporavak, čineći konkretnima izglede za članstvo u Europskoj uniji,;

| 2. | pozdravlja pokazanu predanost vlade Srbije europskim integracijama te potiče Srbiju da nastavi sa sustavnim i društveno-gospodarskim reformama koje će joj omogućiti da preuzme obveze članstva i djelotvorno ih ispuni; ističe da provedba reformi ostaje ključni pokazatelj za uspješnost procesa integracije te stoga potiče vlasti da ulažu više napora na područjima pravosuđa, borbe protiv korupcije, javnog sektora, civilnog nadzora nad sektorom obrane i sigurnosnog sektora, politike energetike, posebno kad je riječ o uštedi energije i obnovljivim izvorima energije, slobode medija, zaštite svih manjina i ranjivih skupina kao i njihovih temeljnih prava, strukturnih reformi u gospodarstvu, socijalnog dijaloga, poboljšanja klime poslovanja i održivog upravljanja prirodnim resursima; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pokazanu predanost vlade Srbije europskim integracijama te potiče Srbiju da nastavi sa sustavnim i društveno-gospodarskim reformama koje će joj omogućiti da preuzme obveze članstva i djelotvorno ih ispuni; ističe da provedba reformi ostaje ključni pokazatelj za uspješnost procesa integracije te stoga potiče vlasti da ulažu više napora na područjima pravosuđa, borbe protiv korupcije, javnog sektora, civilnog nadzora nad sektorom obrane i sigurnosnog sektora, politike energetike, posebno kad je riječ o uštedi energije i obnovljivim izvorima energije, slobode medija, zaštite svih manjina i ranjivih skupina kao i njihovih temeljnih prava, strukturnih reformi u gospodarstvu, socijalnog dijaloga, poboljšanja klime poslovanja i održivog upravljanja prirodnim resursima;

| 3. | pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) 1. rujna 2013. i sazivanje prvog Vijeća o stabilizaciji i pridruživanju koji se održao 21. listopada 2013.; ističe da stupanje na snagu SSP-a predstavlja važan korak u sklopu postupka europskih integracija Srbije i pruža opći okvir za Srbiju i EU kako bi pojačali suradnju na području političkih kriterija i usklađivanja s pravnom stečevinom, te kako bi pripremi buduće sudjelovanje Srbije na jedinstvenom tržištu; potiče sve obuhvaćene strane da odgovorno surađuju; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) 1. rujna 2013. i sazivanje prvog Vijeća o stabilizaciji i pridruživanju koji se održao 21. listopada 2013.; ističe da stupanje na snagu SSP-a predstavlja važan korak u sklopu postupka europskih integracija Srbije i pruža opći okvir za Srbiju i EU kako bi pojačali suradnju na području političkih kriterija i usklađivanja s pravnom stečevinom, te kako bi pripremi buduće sudjelovanje Srbije na jedinstvenom tržištu; potiče sve obuhvaćene strane da odgovorno surađuju;

| 4. | pozdravlja Prvi sporazum o načelima za normalizaciju odnosa sklopljen nakon dijaloga na visokoj razini između premijera Srbije i Kosova 19. travnja 2013., čime je otvoren put daljnjim koracima u procesu europskih integracija Srbije i Kosova; pozdravlja korake dosad poduzete s obje strane kad je riječ o provedbi tog sporazuma i potiče vlasti da ga nastave provoditi sve postignute sporazume savjesno i pravodobno; pozdravlja dogovore o telekomunikacijama i energetici postignute tijekom dijaloga 8. rujna 2013; poziva posebno Srbiju i Kosovo da, kad je riječ o provedbi Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći, aktivno i konstruktivno surađuju s EULEX-om kako bi se suočili s rastućim brojem zahtjeva koji se odnose na vlasništvo na Kosovu; poziva obje strane da očuvaju taj konstruktivni pristup i da istodobno postignu dogovor oko kontroverznih i osjetljivih detalja koji se još trebaju razraditi i oko kojih se dogovor tek treba postići; potiče obje strane da se nastave baviti s pitanjem nestalih osoba te pozdravlja u tom pogledu prve rezultate koji su postignuti u okvir radne skupine o nestalim osobama kojom je predsjedao Crveni križ; uzima u obzir napore koji su učinjeni kako bi se smanjila ilegalna trgovina između Srbije i Kosova; primjećuje da će predstavnici vlasti Srbije i Kosova morati uložiti dodatne napore kako bi integrirali srpsku manjinu u kosovsko društvo i kako bi zbližili albansku i srpsku zajednicu; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja Prvi sporazum o načelima za normalizaciju odnosa sklopljen nakon dijaloga na visokoj razini između premijera Srbije i Kosova 19. travnja 2013., čime je otvoren put daljnjim koracima u procesu europskih integracija Srbije i Kosova; pozdravlja korake dosad poduzete s obje strane kad je riječ o provedbi tog sporazuma i potiče vlasti da ga nastave provoditi sve postignute sporazume savjesno i pravodobno; pozdravlja dogovore o telekomunikacijama i energetici postignute tijekom dijaloga 8. rujna 2013; poziva posebno Srbiju i Kosovo da, kad je riječ o provedbi Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći, aktivno i konstruktivno surađuju s EULEX-om kako bi se suočili s rastućim brojem zahtjeva koji se odnose na vlasništvo na Kosovu; poziva obje strane da očuvaju taj konstruktivni pristup i da istodobno postignu dogovor oko kontroverznih i osjetljivih detalja koji se još trebaju razraditi i oko kojih se dogovor tek treba postići; potiče obje strane da se nastave baviti s pitanjem nestalih osoba te pozdravlja u tom pogledu prve rezultate koji su postignuti u okvir radne skupine o nestalim osobama kojom je predsjedao Crveni križ; uzima u obzir napore koji su učinjeni kako bi se smanjila ilegalna trgovina između Srbije i Kosova; primjećuje da će predstavnici vlasti Srbije i Kosova morati uložiti dodatne napore kako bi integrirali srpsku manjinu u kosovsko društvo i kako bi zbližili albansku i srpsku zajednicu;

| 5. | pozdravlja održavanje prvih izbora na državnoj razini na Kosovu 3. studenog 2013. te posebno primjetan odaziv birača u općinama gdje su Srbi većinska populacija južno od rijeke Ibar kao i uredno provođenje lokalnih izbora na Kosovu koje je europska promatračka misija (EU-EOM) okarakterizirala kao ključan korak prema stvaranju zajednice srpskih općina u sklopu procesa normalizacije; pozdravlja napore koje Beograd i Priština ulažu kako bi osigurali da se izbori održe na miran i demokratski način; odlučno osuđuje nasilje i stalna zastrašivanja koja su se dogodila u općini Sjeverna Mitrovica i općini Zvečan te potiče vlasti Srbije da učine sve što je u njihovoj moći kako bi se počinitelje privelo pravdi; primjećuje u vezi s time obećanje srpskih vođa da će oni koji su odgovorni za izazivanje nasilja odgovarati za svoje radnje; primjećuje da su potrebni dodatni snaži napori kako bi se slomila mreža organiziranog kriminala i njezine veze s lokalnim političkim elitama te ponovno uspostavila vladavina prava na sjeveru Kosova; pozdravlja stav srpskih političkih vođa koji su aktivno poticali etničke Srbe na Kosovu da sudjeluju u izborima, ali primjećuje istovremeno da Beograd ne bi smio ometati politički pluralizam srpske zajednice na Kosovu agitiranjem za bilo koju stranku ili izbornu listu; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja održavanje prvih izbora na državnoj razini na Kosovu 3. studenog 2013. te posebno primjetan odaziv birača u općinama gdje su Srbi većinska populacija južno od rijeke Ibar kao i uredno provođenje lokalnih izbora na Kosovu koje je europska promatračka misija (EU-EOM) okarakterizirala kao ključan korak prema stvaranju zajednice srpskih općina u sklopu procesa normalizacije; pozdravlja napore koje Beograd i Priština ulažu kako bi osigurali da se izbori održe na miran i demokratski način; odlučno osuđuje nasilje i stalna zastrašivanja koja su se dogodila u općini Sjeverna Mitrovica i općini Zvečan te potiče vlasti Srbije da učine sve što je u njihovoj moći kako bi se počinitelje privelo pravdi; primjećuje u vezi s time obećanje srpskih vođa da će oni koji su odgovorni za izazivanje nasilja odgovarati za svoje radnje; primjećuje da su potrebni dodatni snaži napori kako bi se slomila mreža organiziranog kriminala i njezine veze s lokalnim političkim elitama te ponovno uspostavila vladavina prava na sjeveru Kosova; pozdravlja stav srpskih političkih vođa koji su aktivno poticali etničke Srbe na Kosovu da sudjeluju u izborima, ali primjećuje istovremeno da Beograd ne bi smio ometati politički pluralizam srpske zajednice na Kosovu agitiranjem za bilo koju stranku ili izbornu listu;

| 6. | naglašava potrebu za većom transparentnošću u objavi rezultata dijaloga između Beograda i Prištine te uključenjem parlamenata i civilnog društva u postupak provedbe; naglašava, u tom smislu, potrebu da srpski i kosovski pregovarači grade povjerenje javnosti i savjetuju se s građanima; poziva srpske vlasti u Beogradu, Mitrovici i južno od rijeke Ibar da učine više kako bi povećali interakciju zajednica između kosovskih Srba i Albanaca, posebno potičući da se u školama i centrima zajednice podučava albanski jezik; naglašava da se i kosovske Albance mora snažno poticati na interakciju s okolnim srpskim zajednicama te na učenje srpskog jezika kao ključnog elementa integracije srpske zajednice u kosovsko društvo i budućeg dijaloga i upravljanja od strane obiju zajednica; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu za većom transparentnošću u objavi rezultata dijaloga između Beograda i Prištine te uključenjem parlamenata i civilnog društva u postupak provedbe; naglašava, u tom smislu, potrebu da srpski i kosovski pregovarači grade povjerenje javnosti i savjetuju se s građanima; poziva srpske vlasti u Beogradu, Mitrovici i južno od rijeke Ibar da učine više kako bi povećali interakciju zajednica između kosovskih Srba i Albanaca, posebno potičući da se u školama i centrima zajednice podučava albanski jezik; naglašava da se i kosovske Albance mora snažno poticati na interakciju s okolnim srpskim zajednicama te na učenje srpskog jezika kao ključnog elementa integracije srpske zajednice u kosovsko društvo i budućeg dijaloga i upravljanja od strane obiju zajednica;

| 7. | žali zbog stalnih poteškoća s kojima se građani EU-a suočavaju prilikom ulaska u Srbiju s Kosova i potom prelaska iz Srbije u treću zemlju zbog toga što Srbija ne priznaje vanjske granice Kosova i tvrdi da prvi ulazak u Kosovo predstavlja nezakonit ulazak u Srbiju; nadalje žali zbog toga što srpska policija svojim pečatima poništava kosovske pečate u stranim putovnicama; potiče Srbiju da razmotri ukidanje takvih politika kao snažnu mjeru za izgradnju povjerenja, što je potreban korak prema normalizaciji odnosa s Kosovom, te kao konkretnu mjeru promicanja daljnje integracije s EU-om u skladu s načelom slobode kretanja; |
| --- | --- |

7.

žali zbog stalnih poteškoća s kojima se građani EU-a suočavaju prilikom ulaska u Srbiju s Kosova i potom prelaska iz Srbije u treću zemlju zbog toga što Srbija ne priznaje vanjske granice Kosova i tvrdi da prvi ulazak u Kosovo predstavlja nezakonit ulazak u Srbiju; nadalje žali zbog toga što srpska policija svojim pečatima poništava kosovske pečate u stranim putovnicama; potiče Srbiju da razmotri ukidanje takvih politika kao snažnu mjeru za izgradnju povjerenja, što je potreban korak prema normalizaciji odnosa s Kosovom, te kao konkretnu mjeru promicanja daljnje integracije s EU-om u skladu s načelom slobode kretanja;

| 8. | poziva srpske vlasti i vlasti susjednih zemalja da nastave izražavati dobru volju i u potpunosti surađivati s Posebnom radnom skupinom za istrage koja je uspostavljena nakon izvješća parlamentarne skupštine Vijeća Europe iz prosincu 2010. te potiče dodatno ubrzanje njezina rada; |
| --- | --- |

8.

poziva srpske vlasti i vlasti susjednih zemalja da nastave izražavati dobru volju i u potpunosti surađivati s Posebnom radnom skupinom za istrage koja je uspostavljena nakon izvješća parlamentarne skupštine Vijeća Europe iz prosincu 2010. te potiče dodatno ubrzanje njezina rada;

| 9. | cijeni konstruktivan pristup srpske vlade u odnosima s susjednim zemljama budući da je omogućio znatan napredak u ostvarivanju i regionalne suradnje i bližih odnosa s EU-om; ponavlja ključnu važnost regionalne suradnje kad je riječ o pitanjima u vezi s energetikom, borbom protiv organiziranog kriminala i razvojem prometnih mreža kao i pomirenjem te postupnim rješavanjem bilateralnih odnosa sa susjednim zemljama prvenstveno radi postizanja napretka u premošćivanju posljedica nedavnog sukoba te nastavno na to za uspjeh europskih integracija Srbije; potiče vlasti da prisno surađuju s državama bivše Jugoslavije radi rješavanja svih otvorenih pravnih pitanja vezanih za pravno naslijeđa, kao i na punu i pravodobnu provedbu svih bilateralnih sporazuma sa susjednim zemljama; poziva Srbiju da uloži veće napore kako bi riješila otvorena pitanja s Hrvatskom, posebno kad je riječ o nestalim osobama, utvrđivanju granice i procesuiranju ratnih zločinaca, čime bi se omogućilo uklanjanje prepreka povlačenju međusobnih tužbi za genocid na Međunarodnom sudu; poziva vlasti u Beogradu da aktivno podrže i omoguće ustavne promjene u BiH s ciljem usklađivanja izbornog zakonodavstva s presudom Europskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić-Finci i jačanja i uređenja državnih institucija BiH kako bi zemlja krenula naprijed na svom putu pristupanja EU-u. |
| --- | --- |

9.

cijeni konstruktivan pristup srpske vlade u odnosima s susjednim zemljama budući da je omogućio znatan napredak u ostvarivanju i regionalne suradnje i bližih odnosa s EU-om; ponavlja ključnu važnost regionalne suradnje kad je riječ o pitanjima u vezi s energetikom, borbom protiv organiziranog kriminala i razvojem prometnih mreža kao i pomirenjem te postupnim rješavanjem bilateralnih odnosa sa susjednim zemljama prvenstveno radi postizanja napretka u premošćivanju posljedica nedavnog sukoba te nastavno na to za uspjeh europskih integracija Srbije; potiče vlasti da prisno surađuju s državama bivše Jugoslavije radi rješavanja svih otvorenih pravnih pitanja vezanih za pravno naslijeđa, kao i na punu i pravodobnu provedbu svih bilateralnih sporazuma sa susjednim zemljama; poziva Srbiju da uloži veće napore kako bi riješila otvorena pitanja s Hrvatskom, posebno kad je riječ o nestalim osobama, utvrđivanju granice i procesuiranju ratnih zločinaca, čime bi se omogućilo uklanjanje prepreka povlačenju međusobnih tužbi za genocid na Međunarodnom sudu; poziva vlasti u Beogradu da aktivno podrže i omoguće ustavne promjene u BiH s ciljem usklađivanja izbornog zakonodavstva s presudom Europskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić-Finci i jačanja i uređenja državnih institucija BiH kako bi zemlja krenula naprijed na svom putu pristupanja EU-u.

| 10. | uzima u obzir nedavni napredak u pronalaženju masovnih grobnica i identifikaciji nestalih osoba iz ratova u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini te poziva vlasti Srbije da provedu temeljitiju istragu arhiva i dužnosnika bivše Jugoslavenske narodne armije; |
| --- | --- |

10.

uzima u obzir nedavni napredak u pronalaženju masovnih grobnica i identifikaciji nestalih osoba iz ratova u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini te poziva vlasti Srbije da provedu temeljitiju istragu arhiva i dužnosnika bivše Jugoslavenske narodne armije;

| 11. | poziva Srbiju na osiguranje jakog parlamentarnog nadzora postupka pregovora o pristupanju; ponovno ističe važnost ranog uključivanja parlamenta Srbije u postupak ugradnje u zakon preuzetih obveza te da se preko savjetodavnog mehanizma tijekom trajanja postupka pristupanja potakne sudjelovanje civilnog društva, budući da ima važnu ulogu kao ključni promatrač stalne provedbe europskih reformi dok istovremeno vodi računa da dijalog i dobrosusjedski odnosi sa susjedima Srbije poprime čvrste temelje u društvu; pozdravlja suradnju s Hrvatskom i Crnom Gorom u sklopu nastojanja razmjene primjera dobre prakse iz svog nedavnog iskustva te tako pomognu Srbiji da brzo i lako prođe postupak pristupanja; |
| --- | --- |

11.

poziva Srbiju na osiguranje jakog parlamentarnog nadzora postupka pregovora o pristupanju; ponovno ističe važnost ranog uključivanja parlamenta Srbije u postupak ugradnje u zakon preuzetih obveza te da se preko savjetodavnog mehanizma tijekom trajanja postupka pristupanja potakne sudjelovanje civilnog društva, budući da ima važnu ulogu kao ključni promatrač stalne provedbe europskih reformi dok istovremeno vodi računa da dijalog i dobrosusjedski odnosi sa susjedima Srbije poprime čvrste temelje u društvu; pozdravlja suradnju s Hrvatskom i Crnom Gorom u sklopu nastojanja razmjene primjera dobre prakse iz svog nedavnog iskustva te tako pomognu Srbiji da brzo i lako prođe postupak pristupanja;

| 12. | pozdravlja donošenje Strategije i Akcijskog plana reforme pravosuđa 2013. – 2018. koji se temelje na ključnim načelima neovisnosti, nepristranosti, sposobnosti i kvalitete pravosuđa te nepostojanja političkog uplitanja; potiče vlasti da pojačaju tu reformu u skladu s preporukama Venecijanske komisije, posebice u pogledu uloge parlamenta u imenovanju sudaca i neovisnosti tužiteljstva s ciljem postupka kontrole 23. poglavlja (screening) koje je započelo 25. rujna 2013.; naglašava važnost jačanja neovisnosti Visokog sudskog vijeća i Državnog vijeća tužitelja i smanjivanja broja neriješenih predmeta kao potrebnog uvjeta za uspješno odvijanje cjelokupnog procesa reformi; poziva vlasti da osiguraju sva potrebna sredstva za Pravosudnu akademiju koja bi trebala biti ključna u jamčenju zapošljavanja na temelju postignutih rezultata; naglašava potrebu za stalnim stručnim usavršavanjem sudaca i tužitelja kako bi se mogli baviti složenim financijskim predmetima i slučajevima gospodarskog kriminala; poziva odgovorna tijela da osiguraju transparentan proces imenovanja sudaca i tužitelja koji se temelji na postignutim rezultatima kao i uspješnom odvijanju stegovnih postupaka protiv sudskog osoblja; nadalje naglašava da je potrebno osigurati pravovremenu pravdu zajedno s ujednačenom sudskom praksom, objavljivanjem i jednostavnim pristupom svim sudskim odlukama odmah nakon što su donesene te nasumičnu raspodjelu predmeta po svim sudovima; zabrinut je zbog pravne nesigurnosti koja je posljedica toga što velik broj sudaca obnaša dužnosti na privremenoj osnovi; ponavlja činjenicu da je jako i neovisno sudstvo ključno za sposobnost Srbije da ispuni uvjete za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja donošenje Strategije i Akcijskog plana reforme pravosuđa 2013. – 2018. koji se temelje na ključnim načelima neovisnosti, nepristranosti, sposobnosti i kvalitete pravosuđa te nepostojanja političkog uplitanja; potiče vlasti da pojačaju tu reformu u skladu s preporukama Venecijanske komisije, posebice u pogledu uloge parlamenta u imenovanju sudaca i neovisnosti tužiteljstva s ciljem postupka kontrole 23. poglavlja (screening) koje je započelo 25. rujna 2013.; naglašava važnost jačanja neovisnosti Visokog sudskog vijeća i Državnog vijeća tužitelja i smanjivanja broja neriješenih predmeta kao potrebnog uvjeta za uspješno odvijanje cjelokupnog procesa reformi; poziva vlasti da osiguraju sva potrebna sredstva za Pravosudnu akademiju koja bi trebala biti ključna u jamčenju zapošljavanja na temelju postignutih rezultata; naglašava potrebu za stalnim stručnim usavršavanjem sudaca i tužitelja kako bi se mogli baviti složenim financijskim predmetima i slučajevima gospodarskog kriminala; poziva odgovorna tijela da osiguraju transparentan proces imenovanja sudaca i tužitelja koji se temelji na postignutim rezultatima kao i uspješnom odvijanju stegovnih postupaka protiv sudskog osoblja; nadalje naglašava da je potrebno osigurati pravovremenu pravdu zajedno s ujednačenom sudskom praksom, objavljivanjem i jednostavnim pristupom svim sudskim odlukama odmah nakon što su donesene te nasumičnu raspodjelu predmeta po svim sudovima; zabrinut je zbog pravne nesigurnosti koja je posljedica toga što velik broj sudaca obnaša dužnosti na privremenoj osnovi; ponavlja činjenicu da je jako i neovisno sudstvo ključno za sposobnost Srbije da ispuni uvjete za članstvo u EU-u;

| 13. | predlaže da se izmjenom zakona o povratu otklone sve prepreke u postupku i pravna ograničenja za povrat u robi; te poziva vladu Srbije da provede u potpunosti i bez diskriminacije zakon o rehabilitaciji; napominje da njegova provedba treba biti u skladu s temeljnim načelima kaznenog zakona, kao što je poštovanje pretpostavke nedužnosti; |
| --- | --- |

13.

predlaže da se izmjenom zakona o povratu otklone sve prepreke u postupku i pravna ograničenja za povrat u robi; te poziva vladu Srbije da provede u potpunosti i bez diskriminacije zakon o rehabilitaciji; napominje da njegova provedba treba biti u skladu s temeljnim načelima kaznenog zakona, kao što je poštovanje pretpostavke nedužnosti;

| 14. | pozdravlja donošenje Strategije i Akcijskog plana nacionalne borbe protiv korupcije 2013. – 2018. te naglašava da je za njihovu djelotvornu provedbu potreban kontinuiran rad kao dio uvjeta EU-a bez kojeg ne može doći do pristupanja; ističe važnost prikladnog financiranja pravilne provedbe strategije; naglašava da je politička volja presudna za dosljedan postupak istrage i donošenja presude u istaknutim slučajevima korupcije, uključujući 24 privatizacijske afere koje je izdvojilo Vijeće za borbu protiv korupcije; pozdravlja u tom pogledu prve rezultate i konačne presude u borbi protiv korupcije; naglašava istovremeno potrebu za izgradnjom institucionalnih kapaciteta kako bi se pojačala vladavina zakona i međuagencijska suradnja, posebno kad je riječ o pravosuđu i tužiteljstvu, radi rješavanja složenih slučajeva u vezi sa sustavnom korupcijom i financijskim istragama; smatra da treba ojačati pravnu sposobnost i povećati sredstva Agencije za borbu protiv korupcije; naglašava da potrebe za financiranjem svih političkih stranaka trebaju biti transparentne i u skladu sa standardima EU-a; poziva vlasti da u sklopu strategije za borbu protiv korupcije donesu zakon o zviždačima te da osiguraju njegovu hitnu i nesmetanu primjenu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja donošenje Strategije i Akcijskog plana nacionalne borbe protiv korupcije 2013. – 2018. te naglašava da je za njihovu djelotvornu provedbu potreban kontinuiran rad kao dio uvjeta EU-a bez kojeg ne može doći do pristupanja; ističe važnost prikladnog financiranja pravilne provedbe strategije; naglašava da je politička volja presudna za dosljedan postupak istrage i donošenja presude u istaknutim slučajevima korupcije, uključujući 24 privatizacijske afere koje je izdvojilo Vijeće za borbu protiv korupcije; pozdravlja u tom pogledu prve rezultate i konačne presude u borbi protiv korupcije; naglašava istovremeno potrebu za izgradnjom institucionalnih kapaciteta kako bi se pojačala vladavina zakona i međuagencijska suradnja, posebno kad je riječ o pravosuđu i tužiteljstvu, radi rješavanja složenih slučajeva u vezi sa sustavnom korupcijom i financijskim istragama; smatra da treba ojačati pravnu sposobnost i povećati sredstva Agencije za borbu protiv korupcije; naglašava da potrebe za financiranjem svih političkih stranaka trebaju biti transparentne i u skladu sa standardima EU-a; poziva vlasti da u sklopu strategije za borbu protiv korupcije donesu zakon o zviždačima te da osiguraju njegovu hitnu i nesmetanu primjenu;

| 15. | primjećuje da su korupcija i organizirani kriminal široko rasprostranjeni u regiji te također predstavljaju prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju Srbije; smatra da je regionalna strategija i pojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključna za učinkovitije rješavanje tih pitanja; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da su korupcija i organizirani kriminal široko rasprostranjeni u regiji te također predstavljaju prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju Srbije; smatra da je regionalna strategija i pojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključna za učinkovitije rješavanje tih pitanja;

| 16. | smatra da su žene važni nositelji promjena u srbijanskom društvu; bilježi povećanje zastupljenosti žena u parlamentu nakon izbora 2012.; potiče vlasti Srbije da ulože daljnje napore kako bi osigurale jednaku zastupljenost; naglašava da su žene još uvijek žrtve diskriminacije na tržištu rada i u drugim dijelovima društva i da još uvijek nisu u potpunosti zastupljene u političkom životu zemlje, uključujući funkcije u vladi; naglašava činjenicu da učinkovita provedba postojećih zakona o suzbijanju diskriminacije i o jednakost spolova te daljnje jačanje upravnog kapaciteta još uvijek predstavlja veliki izazov te poziva vlasti Srbije da pojačaju napore u tom pogledu; |
| --- | --- |

16.

smatra da su žene važni nositelji promjena u srbijanskom društvu; bilježi povećanje zastupljenosti žena u parlamentu nakon izbora 2012.; potiče vlasti Srbije da ulože daljnje napore kako bi osigurale jednaku zastupljenost; naglašava da su žene još uvijek žrtve diskriminacije na tržištu rada i u drugim dijelovima društva i da još uvijek nisu u potpunosti zastupljene u političkom životu zemlje, uključujući funkcije u vladi; naglašava činjenicu da učinkovita provedba postojećih zakona o suzbijanju diskriminacije i o jednakost spolova te daljnje jačanje upravnog kapaciteta još uvijek predstavlja veliki izazov te poziva vlasti Srbije da pojačaju napore u tom pogledu;

| 17. | poziva vlasti da osiguraju vjerodostojnost i profesionalizam programa zaštite svjedoka i stave na raspolaganje adekvatna sredstva kako bi pravosuđe moglo djelotvorno nastaviti istražne postupke o ratnim zločinima i organiziranom kriminalu; upozorava da je određeni broj bivših policijskih dužnosnika dobrovoljno izašao iz programa zaštite svjedoka zbog znatnih nedostataka tog programa; |
| --- | --- |

17.

poziva vlasti da osiguraju vjerodostojnost i profesionalizam programa zaštite svjedoka i stave na raspolaganje adekvatna sredstva kako bi pravosuđe moglo djelotvorno nastaviti istražne postupke o ratnim zločinima i organiziranom kriminalu; upozorava da je određeni broj bivših policijskih dužnosnika dobrovoljno izašao iz programa zaštite svjedoka zbog znatnih nedostataka tog programa;

| 18. | iskazuje svoju veliku zabrinutost zbog odluke Ustavnog suda kojom se ukidaju jamčene 22 ovlasti Autonomne pokrajine Vojvodine i ostavlja zabrinjavajuće velik broj neriješenih pitanja koja treba riješiti; poziva s tim u vezi na poštovanje načela vladavine prava i supsidijarnosti; nadalje, iznova podsjeća stranke da je prema Ustavu, Zakon o financiranju Autonomne pokrajine trebao biti usvojen krajem 2008.; stoga potiče Vladu da ga bez odgađanja predloži parlamentu jer je taj Zakon neophodan za funkcioniranje demokracije i vladavine prava u Srbiji; |
| --- | --- |

18.

iskazuje svoju veliku zabrinutost zbog odluke Ustavnog suda kojom se ukidaju jamčene 22 ovlasti Autonomne pokrajine Vojvodine i ostavlja zabrinjavajuće velik broj neriješenih pitanja koja treba riješiti; poziva s tim u vezi na poštovanje načela vladavine prava i supsidijarnosti; nadalje, iznova podsjeća stranke da je prema Ustavu, Zakon o financiranju Autonomne pokrajine trebao biti usvojen krajem 2008.; stoga potiče Vladu da ga bez odgađanja predloži parlamentu jer je taj Zakon neophodan za funkcioniranje demokracije i vladavine prava u Srbiji;

| 19. | naglašava važnost konstruktivnog društvenog dijaloga za gospodarski razvoj Srbije; potiče Vladu na promicanje izgradnje kapaciteta istinski neovisnih sindikata i organizacija poslodavaca te na stvaranje okvira i političkog prostora za društveni dijalog i kolektivne ugovore; |
| --- | --- |

19.

naglašava važnost konstruktivnog društvenog dijaloga za gospodarski razvoj Srbije; potiče Vladu na promicanje izgradnje kapaciteta istinski neovisnih sindikata i organizacija poslodavaca te na stvaranje okvira i političkog prostora za društveni dijalog i kolektivne ugovore;

| 20. | naglašava važnost promicanja i zaštite ljudskih prava, temeljnih sloboda i načela nediskriminacije, svih vrsta i na svim razinama; pozdravlja donošenje strategije za suzbijanje diskriminacije i naglašava činjenicu da je njezina provedba od ključne važnosti; pozdravlja dosadašnji napredak, ali je i dalje zabrinut zbog razine diskriminacije u zemlji i poziva na poštovanje svih manjina – nacionalnih, etničkih, spolnih i s obzirom na seksualnu orijentaciju – te na osiguravanje njihovih društveno-gospodarskih i kulturnih prava; ukazuje na činjenicu da treba posebno obratiti pozornost na skupine koje su više izložene diskriminaciji i diskriminacijskim postupanjima kao što su Romi, žene, osobe s invaliditetom i djeca; poziva na prikladnu provedbu strategije o Romima u Srbiji; poziva na bolju zaštitu prava žena i donošenje politika o jednakosti spolova te ističe potrebu za cjelovitom provedbom Rezolucije br. 1325 Vijeća sigurnosti UN-a te uključenjem rodne perspektive u sve relevantne politike Vlade; odlučno osuđuje odluku vlasti da zabrani Paradu ponosa u Beogradu planiranu za rujan 2013. kao i prethodne dvije godine i poziva na davanje političke potpore na najvišoj razini za ljudska prava pripadnika skupina LGBTI; ustraje na tome da se pravo na javno okupljanje mora osigurati za sve građane i manjine, uključujući i LGBTI manjinu; poziva vlasti Srbije na razvoj proaktivnog pristupa prema većoj uključenosti LGBTI skupina; potiče vladu da tijekom cijele godine ulaže na sveobuhvatan način sve više napora u borbi protiv nasilničkih skupina čiji cilj je ometati i napasti mirne demonstracije zajednice LGBTI, kako bi te skupine spriječili u narušavanju vladavine prava i poštovanju ljudskih prava u Srbiji; nadalje poziva vlasti Srbije da počnu rješavati problem traumatičnih posljedica nasilja iz devedesetih godina prošlog stoljeća, kao dijela dugoročne strategije sprečavanja huliganstva i stanja bezakonja; |
| --- | --- |

20.

naglašava važnost promicanja i zaštite ljudskih prava, temeljnih sloboda i načela nediskriminacije, svih vrsta i na svim razinama; pozdravlja donošenje strategije za suzbijanje diskriminacije i naglašava činjenicu da je njezina provedba od ključne važnosti; pozdravlja dosadašnji napredak, ali je i dalje zabrinut zbog razine diskriminacije u zemlji i poziva na poštovanje svih manjina – nacionalnih, etničkih, spolnih i s obzirom na seksualnu orijentaciju – te na osiguravanje njihovih društveno-gospodarskih i kulturnih prava; ukazuje na činjenicu da treba posebno obratiti pozornost na skupine koje su više izložene diskriminaciji i diskriminacijskim postupanjima kao što su Romi, žene, osobe s invaliditetom i djeca; poziva na prikladnu provedbu strategije o Romima u Srbiji; poziva na bolju zaštitu prava žena i donošenje politika o jednakosti spolova te ističe potrebu za cjelovitom provedbom Rezolucije br. 1325 Vijeća sigurnosti UN-a te uključenjem rodne perspektive u sve relevantne politike Vlade; odlučno osuđuje odluku vlasti da zabrani Paradu ponosa u Beogradu planiranu za rujan 2013. kao i prethodne dvije godine i poziva na davanje političke potpore na najvišoj razini za ljudska prava pripadnika skupina LGBTI; ustraje na tome da se pravo na javno okupljanje mora osigurati za sve građane i manjine, uključujući i LGBTI manjinu; poziva vlasti Srbije na razvoj proaktivnog pristupa prema većoj uključenosti LGBTI skupina; potiče vladu da tijekom cijele godine ulaže na sveobuhvatan način sve više napora u borbi protiv nasilničkih skupina čiji cilj je ometati i napasti mirne demonstracije zajednice LGBTI, kako bi te skupine spriječili u narušavanju vladavine prava i poštovanju ljudskih prava u Srbiji; nadalje poziva vlasti Srbije da počnu rješavati problem traumatičnih posljedica nasilja iz devedesetih godina prošlog stoljeća, kao dijela dugoročne strategije sprečavanja huliganstva i stanja bezakonja;

| 21. | naglašava središnju ulogu aktivnih i neovisnih udruga civilnog društva u jačanju i konsolidaciji demokratskih političkih procesa u zemlji; priznaje važnost rada koji obavljaju udruge civilnog društva i organizacije žena u pogledu prava osoba LGBT populacije, iskorjenjivanja nasilja nad ženama, povećanja sudjelovanja žena u politici, naporima usmjerenim prema izgradnji mira i ulozi civilnog društva kao nadzornog organa; ističe važnost dijaloga s udrugama civilnog društva i podsjeća na ključnu ulogu aktera civilnog društva u doprinošenju poboljšanoj regionalnoj suradnji na društvenim i političkim pitanjima; pozdravlja poboljšanu suradnju vlade s nevladinim udrugama i poziva na šire savjetovanje s njima kad je riječ o stvaranju politika, uključujući oblikovanje politika i zakonodavstva te praćenje aktivnosti vlasti; |
| --- | --- |

21.

naglašava središnju ulogu aktivnih i neovisnih udruga civilnog društva u jačanju i konsolidaciji demokratskih političkih procesa u zemlji; priznaje važnost rada koji obavljaju udruge civilnog društva i organizacije žena u pogledu prava osoba LGBT populacije, iskorjenjivanja nasilja nad ženama, povećanja sudjelovanja žena u politici, naporima usmjerenim prema izgradnji mira i ulozi civilnog društva kao nadzornog organa; ističe važnost dijaloga s udrugama civilnog društva i podsjeća na ključnu ulogu aktera civilnog društva u doprinošenju poboljšanoj regionalnoj suradnji na društvenim i političkim pitanjima; pozdravlja poboljšanu suradnju vlade s nevladinim udrugama i poziva na šire savjetovanje s njima kad je riječ o stvaranju politika, uključujući oblikovanje politika i zakonodavstva te praćenje aktivnosti vlasti;

| 22. | poziva na snažniju političku angažiranost u sklopu postupka reforme javne uprave i napora za osnivanjem sustava koji se temelji na rezultatima, osobito kad je riječ o dovršetku zakonodavnog okvira i njegovom punom poštovanju međunarodnih konvencija; žali što se Zakon o javnim službenicima ne primjenjuje na mjesne vlasti; |
| --- | --- |

22.

poziva na snažniju političku angažiranost u sklopu postupka reforme javne uprave i napora za osnivanjem sustava koji se temelji na rezultatima, osobito kad je riječ o dovršetku zakonodavnog okvira i njegovom punom poštovanju međunarodnih konvencija; žali što se Zakon o javnim službenicima ne primjenjuje na mjesne vlasti;

| 23. | naglašava činjenicu da je Srbija ratificirala glavne konvencije o radničkim pravima Međunarodne organizacije rada (ILO) kao i revidiranu Europsku socijalnu povelju; skreće pozornost na činjenicu da su radnička i sindikalna prava još uvijek ograničena unatoč ustavnim jamstvima te poziva Srbiju da pridonese jačanju tih prava; zabrinut je zbog slabog socijalnog dijaloga i neredovitog savjetovanja sa socijalnim partnerima; poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se Ekonomsko i socijalno vijeće ojačalo u zauzimanju aktivne uloge u poboljšavanju socijalnog dijaloga te u igranju aktivnije savjetodavne uloge u donošenju izradi zakona; |
| --- | --- |

23.

naglašava činjenicu da je Srbija ratificirala glavne konvencije o radničkim pravima Međunarodne organizacije rada (ILO) kao i revidiranu Europsku socijalnu povelju; skreće pozornost na činjenicu da su radnička i sindikalna prava još uvijek ograničena unatoč ustavnim jamstvima te poziva Srbiju da pridonese jačanju tih prava; zabrinut je zbog slabog socijalnog dijaloga i neredovitog savjetovanja sa socijalnim partnerima; poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se Ekonomsko i socijalno vijeće ojačalo u zauzimanju aktivne uloge u poboljšavanju socijalnog dijaloga te u igranju aktivnije savjetodavne uloge u donošenju izradi zakona;

| 24. | naglašava potrebu za osiguravanjem slobode medija te s tim u vezi pozdravlja dekriminalizaciju klevete; ističe potrebu da se održi snažna neovisna javna radiotelevizije te osigura njeno stabilno i održivo financiranje te potpuna transparentnosti medijskog vlasništva; potiče brzu provedbu medijske strategije i povezanih nacrta zakona uključujući rano pružanje široko rasprostranjenog pristupa internetu; duboko žali zbog stalnih prijetnji novinarima i ponavlja poziv vlastima da riješe otvorene istrage o ubojstvima novinara; smatra da se trebaju poduzeti daljnji koraci kako bi se novinarima osigurao siguran prostor za učinkovito obavljanje posla bez autocenzure; posebno ukazuje na opasnost od zlouporabe javnih sredstava za oglašavanje radi vršenja političkog utjecaja na medije; |
| --- | --- |

24.

naglašava potrebu za osiguravanjem slobode medija te s tim u vezi pozdravlja dekriminalizaciju klevete; ističe potrebu da se održi snažna neovisna javna radiotelevizije te osigura njeno stabilno i održivo financiranje te potpuna transparentnosti medijskog vlasništva; potiče brzu provedbu medijske strategije i povezanih nacrta zakona uključujući rano pružanje široko rasprostranjenog pristupa internetu; duboko žali zbog stalnih prijetnji novinarima i ponavlja poziv vlastima da riješe otvorene istrage o ubojstvima novinara; smatra da se trebaju poduzeti daljnji koraci kako bi se novinarima osigurao siguran prostor za učinkovito obavljanje posla bez autocenzure; posebno ukazuje na opasnost od zlouporabe javnih sredstava za oglašavanje radi vršenja političkog utjecaja na medije;

| 25. | poziva Vladu Srbije da pojačano surađuje s europskim institucijama kako bi se osigurao bolji pristup europskim fondovima koji su na raspolaganju organizacijama civilnog društva radi potpore njihovu radu u svojstvu ključnih aktera europskog integracijskog procesa Srbije; |
| --- | --- |

25.

poziva Vladu Srbije da pojačano surađuje s europskim institucijama kako bi se osigurao bolji pristup europskim fondovima koji su na raspolaganju organizacijama civilnog društva radi potpore njihovu radu u svojstvu ključnih aktera europskog integracijskog procesa Srbije;

| 26. | naglašava potrebu jačanja napora u borbi protiv trgovanja ljudima i potiče na formalizaciju uloga i odgovornosti dužnosnika i pružatelja usluga u pogledu identificiranja žrtava i upućivanja žrtava na odgovarajuće službe; |
| --- | --- |

26.

naglašava potrebu jačanja napora u borbi protiv trgovanja ljudima i potiče na formalizaciju uloga i odgovornosti dužnosnika i pružatelja usluga u pogledu identificiranja žrtava i upućivanja žrtava na odgovarajuće službe;

| 27. | ponovno poziva vlasti da se nastave zalagati za uklanjanje nasljeđa nekadašnjih komunističkih tajnih službi čime bi se doprinijelo demokratizacije Srbije; poziva Srbiju da ubrza postupak sukcesije i provedbu obveza koje se odnose na podjelu imovine, kao i dogovora o podjeli zajedničkog arhiva bivše Jugoslavije; ponavlja da je u tom pogledu potpuni pristup svoj arhivskoj građi, osobito onoj bivše jugoslavenske tajne službe (UDBA) od ključne važnosti; ponovno poziva vlasti da olakšaju pristup tim arhivima koji se tiču nekadašnjih jugoslavenskih republika te da ih vrate njihovim vladama ako one to zatraže; |
| --- | --- |

27.

ponovno poziva vlasti da se nastave zalagati za uklanjanje nasljeđa nekadašnjih komunističkih tajnih službi čime bi se doprinijelo demokratizacije Srbije; poziva Srbiju da ubrza postupak sukcesije i provedbu obveza koje se odnose na podjelu imovine, kao i dogovora o podjeli zajedničkog arhiva bivše Jugoslavije; ponavlja da je u tom pogledu potpuni pristup svoj arhivskoj građi, osobito onoj bivše jugoslavenske tajne službe (UDBA) od ključne važnosti; ponovno poziva vlasti da olakšaju pristup tim arhivima koji se tiču nekadašnjih jugoslavenskih republika te da ih vrate njihovim vladama ako one to zatraže;

| 28. | poziva Vladu Srbije da omogući istrage bivših diktatorskih režima, politički i sudski rehabilitira bivše žrtve i dodijeli odštetu njima i njihovim obiteljima koje su zbog toga pretrpjele patnju kako bi se ojačala socijalna kohezija i osigurao trajan mir i pravda u kontekstu europskog integracijskog procesa Srbije; |
| --- | --- |

28.

poziva Vladu Srbije da omogući istrage bivših diktatorskih režima, politički i sudski rehabilitira bivše žrtve i dodijeli odštetu njima i njihovim obiteljima koje su zbog toga pretrpjele patnju kako bi se ojačala socijalna kohezija i osigurao trajan mir i pravda u kontekstu europskog integracijskog procesa Srbije;

| 29. | poziva na djelotvornu provedbu zakonodavstva i bilateralnih i multilateralnih sporazuma o nacionalnim i etničkim manjinama (6) na jednak, nediskriminirajući i razmjeran način diljem zemlje; poziva vlasti da promiču okruženje tolerancije i jednakog postupanja bez diskriminacije nacionalnih i etničkih manjina, uključujući pristup obrazovanju na materinskom jeziku, upotrebu jezika u mjesnoj i regionalnoj javnoj upravi; nadalje poziva na poboljšanja u cilju ukidanja diskriminacije u postojećim zakonima i praksi u vezi s povratom imovine pripadnicima nacionalnih i etničkih manjina; naglašava važnost vijeća nacionalnih manjina, njihove uloge u sklopu postupka integracije nacionalnih manjina te provedbe individualnih i kolektivnih prava nacionalnih manjina, te poziva vlasti da osiguraju stalna i primjerena financijska sredstva za njihov rad; poziva vlasti da osiguraju nesmetan izborni postupak za izbore 2014. za vijeća nacionalnih manjina u skladu s preporukama neovisnih tijela; izražava zabrinutost zbog mogućeg prekida emitiranja programa na jeziku manjina zbog najavljene privatizacije medija; |
| --- | --- |

29.

poziva na djelotvornu provedbu zakonodavstva i bilateralnih i multilateralnih sporazuma o nacionalnim i etničkim manjinama (6) na jednak, nediskriminirajući i razmjeran način diljem zemlje; poziva vlasti da promiču okruženje tolerancije i jednakog postupanja bez diskriminacije nacionalnih i etničkih manjina, uključujući pristup obrazovanju na materinskom jeziku, upotrebu jezika u mjesnoj i regionalnoj javnoj upravi; nadalje poziva na poboljšanja u cilju ukidanja diskriminacije u postojećim zakonima i praksi u vezi s povratom imovine pripadnicima nacionalnih i etničkih manjina; naglašava važnost vijeća nacionalnih manjina, njihove uloge u sklopu postupka integracije nacionalnih manjina te provedbe individualnih i kolektivnih prava nacionalnih manjina, te poziva vlasti da osiguraju stalna i primjerena financijska sredstva za njihov rad; poziva vlasti da osiguraju nesmetan izborni postupak za izbore 2014. za vijeća nacionalnih manjina u skladu s preporukama neovisnih tijela; izražava zabrinutost zbog mogućeg prekida emitiranja programa na jeziku manjina zbog najavljene privatizacije medija;

| 30. | ističe potrebu da se snažnije postavi u rješavanju situacije romskih žena i djece koji se još uvijek suočavaju s teškim životnim uvjetima, prisilnim iseljenjima i diskriminacijom na tržištu rada; poziva vlasti Srbije da omoguće pristup stambenom smještaju i uslugama zdravstvene skrbi; naglašava potrebu za potpunom harmonizacijom zakonodavstva protiv diskriminacije s politikama EU-a i primjenom sveobuhvatnog pristupa spram uključenja Roma; nadalje ističe potrebu za djelotvornim praćenjem mjera uključivanja kako bi se smanjio jaz između zakonodavstva i njegove provedbe; |
| --- | --- |

30.

ističe potrebu da se snažnije postavi u rješavanju situacije romskih žena i djece koji se još uvijek suočavaju s teškim životnim uvjetima, prisilnim iseljenjima i diskriminacijom na tržištu rada; poziva vlasti Srbije da omoguće pristup stambenom smještaju i uslugama zdravstvene skrbi; naglašava potrebu za potpunom harmonizacijom zakonodavstva protiv diskriminacije s politikama EU-a i primjenom sveobuhvatnog pristupa spram uključenja Roma; nadalje ističe potrebu za djelotvornim praćenjem mjera uključivanja kako bi se smanjio jaz između zakonodavstva i njegove provedbe;

| 31. | uzima na znanje rad na izmjeni kaznenog zakona; primjećuje, međutim, da je pravna nesigurnost prisutna u privatnom sektoru i nakon usvojenih izmjena; ponovno izražava zabrinutost zbog odredbi novog članka 234. o zloupotrebi odgovornih položaja kojim se ostavlja prostora za proizvoljno tumačenje i poziva na to da se postojeće nepravedne optužnice podignute u skladu s člankom 359. u privatnom sektoru odmah odbace kako bi se ponovno uspostavila vladavina prava u zemlji i uvela pravna sigurnost za poslovnu zajednicu u Srbiji; |
| --- | --- |

31.

uzima na znanje rad na izmjeni kaznenog zakona; primjećuje, međutim, da je pravna nesigurnost prisutna u privatnom sektoru i nakon usvojenih izmjena; ponovno izražava zabrinutost zbog odredbi novog članka 234. o zloupotrebi odgovornih položaja kojim se ostavlja prostora za proizvoljno tumačenje i poziva na to da se postojeće nepravedne optužnice podignute u skladu s člankom 359. u privatnom sektoru odmah odbace kako bi se ponovno uspostavila vladavina prava u zemlji i uvela pravna sigurnost za poslovnu zajednicu u Srbiji;

| 32. | ustraje na tome da državne institucije moraju djelovati na transparentan i odgovoran način; pohvaljuje rad nezavisnih regulatornih tijela kao što su pučki pravobranitelj, povjerenik za informacije od javne važnosti i drugi, te uvažava njihov doprinos u poboljšanju pravnog okvira i odgovornosti državnih institucija; potiče vlasti da sustavno naknadno izvještavaju o njihovim preporukama i nalazima; |
| --- | --- |

32.

ustraje na tome da državne institucije moraju djelovati na transparentan i odgovoran način; pohvaljuje rad nezavisnih regulatornih tijela kao što su pučki pravobranitelj, povjerenik za informacije od javne važnosti i drugi, te uvažava njihov doprinos u poboljšanju pravnog okvira i odgovornosti državnih institucija; potiče vlasti da sustavno naknadno izvještavaju o njihovim preporukama i nalazima;

| 33. | naglašava koristi procesa decentralizacije te potiče jačanje ovlasti lokalnih vlasti; žali zbog toga što je Nacionalno vijeće za decentralizaciju i dalje neaktivno; i dalje je osobito zabrinut zbog pravne nesigurnosti oko statusa Vojvodine i odgode donošenja zakona o vlastitim sredstvima Vojvodine; |
| --- | --- |

33.

naglašava koristi procesa decentralizacije te potiče jačanje ovlasti lokalnih vlasti; žali zbog toga što je Nacionalno vijeće za decentralizaciju i dalje neaktivno; i dalje je osobito zabrinut zbog pravne nesigurnosti oko statusa Vojvodine i odgode donošenja zakona o vlastitim sredstvima Vojvodine;

| 34. | pozdravlja mjere kojima vlada nastoji poboljšati društveno-gospodarsku situaciju u Preševskoj dolini i Sandžaku, no ističe da su potrebni dodatni napori jer su te regije još uvijek znatno slabije razvijene i imaju visoku stopu nezaposlenosti; skreće pozornost na činjenicu da su albanske i bošnjačke etnička manjine i dalje nedovoljno zastupljene u lokalnoj upravi; traži od Vijeća i Komisije da snažno podrže te razvojne strategije; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja mjere kojima vlada nastoji poboljšati društveno-gospodarsku situaciju u Preševskoj dolini i Sandžaku, no ističe da su potrebni dodatni napori jer su te regije još uvijek znatno slabije razvijene i imaju visoku stopu nezaposlenosti; skreće pozornost na činjenicu da su albanske i bošnjačke etnička manjine i dalje nedovoljno zastupljene u lokalnoj upravi; traži od Vijeća i Komisije da snažno podrže te razvojne strategije;

| 35. | ponovno izražava svoju podršku inicijativi REKOM i snažno potiče zemlje bivše Jugoslavije da osnuju međuvladinu komisiju sa zadatkom utvrđivanja činjenica o žrtvama i nestalim osobama u ratovima 1991. – 2001.; |
| --- | --- |

35.

ponovno izražava svoju podršku inicijativi REKOM i snažno potiče zemlje bivše Jugoslavije da osnuju međuvladinu komisiju sa zadatkom utvrđivanja činjenica o žrtvama i nestalim osobama u ratovima 1991. – 2001.;

| 36. | pozdravlja suradnju Srbije s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju, koja je rezultirala izručenjem svih pojedinaca osumnjičenih za ratne zločine kako bi im se sudilo, kao važan korak prema europskim integracijama; potiče daljnju suradnju sa Sudom i drugim bivšim jugoslavenskim republikama kako bi se ostvarila pravda za žrtve i njihove obitelji; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja suradnju Srbije s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju, koja je rezultirala izručenjem svih pojedinaca osumnjičenih za ratne zločine kako bi im se sudilo, kao važan korak prema europskim integracijama; potiče daljnju suradnju sa Sudom i drugim bivšim jugoslavenskim republikama kako bi se ostvarila pravda za žrtve i njihove obitelji;

| 37. | poziva Vladu da usvoji preporuke iz konačnog izvješća OESS-a/UDILJP-a o parlamentarnim, lokalnim i ranim predsjedničkim izborima iz svibnja 2012., posebno s obzirom na rješavanje izbornih sporova, transparentnost registracije glasača i političkog financiranja kao i konsolidaciju i harmonizaciju pravnog okvira za izbore u Srbiji, budući da se prema međunarodnim standardima svaka izmjena izbornog zakona treba usvojiti puno prije održavanja bilo kojih izbora; |
| --- | --- |

37.

poziva Vladu da usvoji preporuke iz konačnog izvješća OESS-a/UDILJP-a o parlamentarnim, lokalnim i ranim predsjedničkim izborima iz svibnja 2012., posebno s obzirom na rješavanje izbornih sporova, transparentnost registracije glasača i političkog financiranja kao i konsolidaciju i harmonizaciju pravnog okvira za izbore u Srbiji, budući da se prema međunarodnim standardima svaka izmjena izbornog zakona treba usvojiti puno prije održavanja bilo kojih izbora;

| 38. | ponavlja svoju snažnu potporu liberalizaciji viznog sustava u državama Zapadnog Balkana kao važnom stupu procesa europske integracije cijele regije, no istodobno je vrlo zabrinut zbog sve većeg broja lažnih tražitelja azila; u pogledu toga poziva države članice da ne zloupotrebljavaju mehanizam privremene obustave izuzeća od viza usvojen u rujnu 2013. već da radije ovaj problem rješavaju prilagodbom svojih zakonodavnih okvira te kategoriziraju Srbiju kao „zemlju sigurnog podrijetla”, što bi bila ključna mjera u naporima za smanjenje broja lažnih tražitelja azila; istodobno poziva na provođenje mjera na nacionalnoj razini, posebno društvenih i gospodarskih mjera u korist najugroženijih skupina, kao i djelotvornih mjera za razbijanje mreža organiziranog kriminala koje su uključene u trgovanje ljudima; |
| --- | --- |

38.

ponavlja svoju snažnu potporu liberalizaciji viznog sustava u državama Zapadnog Balkana kao važnom stupu procesa europske integracije cijele regije, no istodobno je vrlo zabrinut zbog sve većeg broja lažnih tražitelja azila; u pogledu toga poziva države članice da ne zloupotrebljavaju mehanizam privremene obustave izuzeća od viza usvojen u rujnu 2013. već da radije ovaj problem rješavaju prilagodbom svojih zakonodavnih okvira te kategoriziraju Srbiju kao „zemlju sigurnog podrijetla”, što bi bila ključna mjera u naporima za smanjenje broja lažnih tražitelja azila; istodobno poziva na provođenje mjera na nacionalnoj razini, posebno društvenih i gospodarskih mjera u korist najugroženijih skupina, kao i djelotvornih mjera za razbijanje mreža organiziranog kriminala koje su uključene u trgovanje ljudima;

| 39. | potiče vlasti Srbije da ojačaju sustav prikupljanja poreza i da odgovorno provode fiskalnu politiku; ističe da bi se fiskalna konsolidacija trebala poduprijeti sveobuhvatnim strukturnim reformama te stoga ohrabruje Vladu da provede već zakašnjele strukturne gospodarske reforme kao što je zakon o planiranju i izgradnji, kako bi se poboljšala klima investiranja i poslovanja, smanjila visoka razina nezaposlenosti i siromaštva, posebno u regijama gdje žive pretežno nacionalne manjine, te provela reforma mirovina kako bi se uveo održiv mirovinski sustav; ustraje na hitnoj potrebi ukidanja administrativnih prepreka za poslovanje i ističe važnost brzog restrukturiranja javnih poduzeća kako bi se umanjili gubici i prisutnost države u gospodarstvu; u tu svrhu poziva vlasti Srbije da promiču tržišno gospodarstvo i učine ga potpuno funkcionalnim, da izgrade snažnu poreznu osnovicu i da razrade strategiju za borbu protiv siromaštva što su ključni elementi za omogućavanje pristupanja Srbije EU-u; potiče vlasti Srbije da se savjetuje s civilnim društvom i poslovnom zajednicom te da ih uključi u radne skupine pri izradi nacrta novog zakonodavstva; poziva vlasti Srbije da regulatornom i zakonskom reformom ponovno uspostave povjerenje poslovne zajednice; primjećuje da će uspješno uvođenje i provedba strukturnih gospodarskih reformi pomoći u smanjenju visokih razina migracije; |
| --- | --- |

39.

potiče vlasti Srbije da ojačaju sustav prikupljanja poreza i da odgovorno provode fiskalnu politiku; ističe da bi se fiskalna konsolidacija trebala poduprijeti sveobuhvatnim strukturnim reformama te stoga ohrabruje Vladu da provede već zakašnjele strukturne gospodarske reforme kao što je zakon o planiranju i izgradnji, kako bi se poboljšala klima investiranja i poslovanja, smanjila visoka razina nezaposlenosti i siromaštva, posebno u regijama gdje žive pretežno nacionalne manjine, te provela reforma mirovina kako bi se uveo održiv mirovinski sustav; ustraje na hitnoj potrebi ukidanja administrativnih prepreka za poslovanje i ističe važnost brzog restrukturiranja javnih poduzeća kako bi se umanjili gubici i prisutnost države u gospodarstvu; u tu svrhu poziva vlasti Srbije da promiču tržišno gospodarstvo i učine ga potpuno funkcionalnim, da izgrade snažnu poreznu osnovicu i da razrade strategiju za borbu protiv siromaštva što su ključni elementi za omogućavanje pristupanja Srbije EU-u; potiče vlasti Srbije da se savjetuje s civilnim društvom i poslovnom zajednicom te da ih uključi u radne skupine pri izradi nacrta novog zakonodavstva; poziva vlasti Srbije da regulatornom i zakonskom reformom ponovno uspostave povjerenje poslovne zajednice; primjećuje da će uspješno uvođenje i provedba strukturnih gospodarskih reformi pomoći u smanjenju visokih razina migracije;

| 40. | pozdravlja dosadašnji rad Agencije za restituciju; ohrabruje povrat imovine u naravi kad je to moguće; pozdravlja odluku ministarstva gospodarstva o sastavljanju cjelovita popisa javne i državne imovine čime bi se stalo na kraj privatnim interesima koji nezakonito stječu tu imovinu; ističe da je cjelovit popis javne i državne imovine i dalje ključan za uspjeh u borbi protiv sustavne korupcije jer postoji širok jaz između stvarne i službeno zabilježene državne i javne imovine; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja dosadašnji rad Agencije za restituciju; ohrabruje povrat imovine u naravi kad je to moguće; pozdravlja odluku ministarstva gospodarstva o sastavljanju cjelovita popisa javne i državne imovine čime bi se stalo na kraj privatnim interesima koji nezakonito stječu tu imovinu; ističe da je cjelovit popis javne i državne imovine i dalje ključan za uspjeh u borbi protiv sustavne korupcije jer postoji širok jaz između stvarne i službeno zabilježene državne i javne imovine;

| 41. | poziva vlasti da na sve načine pokušaju smanjiti negativne posljedice gospodarskih politika kao što su siromaštvo, nezaposlenost i društvena isključenost, te da se pozabave njihovim korijenskim uzrocima i promiču razvoj; |
| --- | --- |

41.

poziva vlasti da na sve načine pokušaju smanjiti negativne posljedice gospodarskih politika kao što su siromaštvo, nezaposlenost i društvena isključenost, te da se pozabave njihovim korijenskim uzrocima i promiču razvoj;

| 42. | žali zbog izostanka napretka i stalnog kašnjenja u praktičkoj provedbi okvira za obnovljive izvore energije; primjećuje da Srbija zaostaje za drugim zemljama kandidatkinjama u iskorištavanju obnovljivih izvora energije i izražava zabrinutost zbog toga što ciljevi za obnovljive izvore energije za 2020. u Srbiji neće biti ispunjeni; naglašava potrebu za transparentnošću u postupcima savjetovanja vlade i žali zbog neuspjeha vlasti Srbije u vođenju računa o stajalištima međunarodnih financijskih institucija pri usvajanju Modela ugovora o otkupu električne energije; |
| --- | --- |

42.

žali zbog izostanka napretka i stalnog kašnjenja u praktičkoj provedbi okvira za obnovljive izvore energije; primjećuje da Srbija zaostaje za drugim zemljama kandidatkinjama u iskorištavanju obnovljivih izvora energije i izražava zabrinutost zbog toga što ciljevi za obnovljive izvore energije za 2020. u Srbiji neće biti ispunjeni; naglašava potrebu za transparentnošću u postupcima savjetovanja vlade i žali zbog neuspjeha vlasti Srbije u vođenju računa o stajalištima međunarodnih financijskih institucija pri usvajanju Modela ugovora o otkupu električne energije;

| 43. | žali zbog toga što je vrlo malo napretka postignuto na području zaštite okoliša i klimatskih promjena te poziva vlasti Srbije da što je brže moguće usvoje sveobuhvatnu strategiju za klimu u skladu s ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

43.

žali zbog toga što je vrlo malo napretka postignuto na području zaštite okoliša i klimatskih promjena te poziva vlasti Srbije da što je brže moguće usvoje sveobuhvatnu strategiju za klimu u skladu s ciljevima EU-a;

| 44. | naglašava da će Srbija, kao i ostale države u regiji, u nadolazećim godinama morati primijeniti ekološke standarde EU-a i usvojiti ciljeve za smanjenje emisije stakleničkih plinova, s obzirom na to da su već usvojile ciljeve za obnovljive izvore energije za 2020.; primjećuje da u energetskoj strategiji Energetske zajednice koja je usvojena 2012. Srbija obznanjuje planove o povećanju proizvodnje električne energije iz ugljena u velikim uređajima za loženje, te ističe da je to u suprotnosti s planiranim smanjenjem emisije stakleničkih plinova; u tom pogledu poziva srpske vlasti da usvoje energetsku politiku koja bi bila u skladu s ciljevima EU-a te, naročito, da iskoriste nedavnu odluku Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD) o financiranju projekta vrijednog 75 milijuna EUR kojim bi se lokalnim bankama u državama Zapadnog Balkana osiguralo kreditne linije za daljnje kreditiranje privatnih i lokalnih zajmoprimaca za ulaganja na području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

44.

naglašava da će Srbija, kao i ostale države u regiji, u nadolazećim godinama morati primijeniti ekološke standarde EU-a i usvojiti ciljeve za smanjenje emisije stakleničkih plinova, s obzirom na to da su već usvojile ciljeve za obnovljive izvore energije za 2020.; primjećuje da u energetskoj strategiji Energetske zajednice koja je usvojena 2012. Srbija obznanjuje planove o povećanju proizvodnje električne energije iz ugljena u velikim uređajima za loženje, te ističe da je to u suprotnosti s planiranim smanjenjem emisije stakleničkih plinova; u tom pogledu poziva srpske vlasti da usvoje energetsku politiku koja bi bila u skladu s ciljevima EU-a te, naročito, da iskoriste nedavnu odluku Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD) o financiranju projekta vrijednog 75 milijuna EUR kojim bi se lokalnim bankama u državama Zapadnog Balkana osiguralo kreditne linije za daljnje kreditiranje privatnih i lokalnih zajmoprimaca za ulaganja na području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije;

| 45. | potiče vlasti Srbije da poboljšaju politike zaštite potrošača, posebno kad je riječ o općim načelima u vezi sa sigurnosti hrane i osnivanju nacionalnog referentnog laboratorija; žali zbog činjenice da zakon o genetski modificiranim organizmima još uvijek nije usklađen s europskim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

45.

potiče vlasti Srbije da poboljšaju politike zaštite potrošača, posebno kad je riječ o općim načelima u vezi sa sigurnosti hrane i osnivanju nacionalnog referentnog laboratorija; žali zbog činjenice da zakon o genetski modificiranim organizmima još uvijek nije usklađen s europskim zakonodavstvom;

| 46. | pozdravlja inicijativu gradskih vlasti Beograda da pokrenu kampanju za imenovanje Beograda europskom kulturnom prijestolnicom 2020. i potiče povezane projekte kojima se Beograd i Srbija približavaju kulturnom prostoru EU-a, osobito što se tiče međuetničkog suživota, multikulturnog razumijevanja i međureligijskog dijaloga; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja inicijativu gradskih vlasti Beograda da pokrenu kampanju za imenovanje Beograda europskom kulturnom prijestolnicom 2020. i potiče povezane projekte kojima se Beograd i Srbija približavaju kulturnom prostoru EU-a, osobito što se tiče međuetničkog suživota, multikulturnog razumijevanja i međureligijskog dijaloga;

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

47.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Srbije.

---

(1)  SL L 80, 19.3.2008., str. 46.

(2)  A/RES/64/298

(3)  SL L 334, 19.12.2007., str. 46.

(4)  SL L 336, 18.12.2009., str. 1.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0434.

(6)  Srbija priznaje sljedeće nacionalne i etničke manjine: albansku, bošnjačku, bugarsku, bunjevačku, hrvatsku, češku, njemačku, goransku, mađarsku, makedonsku, romsku, rumunjsku, rusinsku, slovačku, ukrajinsku, vlašku, i druge.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/127 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/127

---

P7_TA(2014)0040

Proces europske integracije Kosova

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o procesu europske integracije Kosova (2013/2881(RSP))

(2016/C 482/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja Zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja Zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa između predsjednika vlada Ivice Dačića i Hasima Thaçija od 19. travnja 2013. te akcijski plan za provedbu od 22. svibnja 2013., koji je rezultat deset krugova pregovora na visokoj razini između Beograda i Prištine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa između predsjednika vlada Ivice Dačića i Hasima Thaçija od 19. travnja 2013. te akcijski plan za provedbu od 22. svibnja 2013., koji je rezultat deset krugova pregovora na visokoj razini između Beograda i Prištine,

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice i Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 22. travnja 2013. o napretku Kosova u rješavanju pitanja postavljenih u zaključcima Vijeća iz prosinca 2012. u pogledu moguće odluke o otvaranju pregovora o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice i Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 22. travnja 2013. o napretku Kosova u rješavanju pitanja postavljenih u zaključcima Vijeća iz prosinca 2012. u pogledu moguće odluke o otvaranju pregovora o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. lipnja 2013. o donošenju odluke o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. lipnja 2013. o donošenju odluke o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. listopada 2012. o studiji izvedivosti za sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. listopada 2012. o studiji izvedivosti za sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova (COM(2012)0602),

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća od 22. listopada 2012. o davanju ovlasti Komisiji da započne s pregovorima o okvirnom sporazumu s Kosovom u vezi sa sudjelovanjem u programima Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća od 22. listopada 2012. o davanju ovlasti Komisiji da započne s pregovorima o okvirnom sporazumu s Kosovom u vezi sa sudjelovanjem u programima Unije,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o trenutnim aktivnostima Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu i povezanom napretku, uključujući izvješće objavljeno 29. kolovoza 2013., koje obuhvaća razdoblje od 23. travnja do 15. srpnja, te posljednje izvješće objavljeno 28. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o trenutnim aktivnostima Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu i povezanom napretku, uključujući izvješće objavljeno 29. kolovoza 2013., koje obuhvaća razdoblje od 23. travnja do 15. srpnja, te posljednje izvješće objavljeno 28. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2008/124/ZVSP od 4. veljače 2008. o Misiji Europske unije za jačanje vladavine prava na Kosovu (EULEX Kosovo), kako je izmijenjena Zajedničkom akcijom Vijeća 2009/445/ZVSP od 9. lipnja 2009., Odlukom Vijeća 2010/322/ZVSP od 8. lipnja 2010. i Odlukom Vijeća 2012/291/ZVSP od 5. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2008/124/ZVSP od 4. veljače 2008. o Misiji Europske unije za jačanje vladavine prava na Kosovu (EULEX Kosovo), kako je izmijenjena Zajedničkom akcijom Vijeća 2009/445/ZVSP od 9. lipnja 2009., Odlukom Vijeća 2010/322/ZVSP od 8. lipnja 2010. i Odlukom Vijeća 2012/291/ZVSP od 5. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za opće poslove od 7. prosinca 2009., 14. prosinca 2010. i 5. prosinca 2011. u kojima je istaknuto i ponovno potvrđeno da bi i Kosovo, ne dovodeći u pitanje stajalište država članica o statusu Kosova, trebalo imati koristi od mogućnosti konačne liberalizacije viza kad se ispune svi uvjete; uzimajući u obzir pokretanje dijaloga o vizama u siječnju 2012., predstavljanju plana za liberalizaciju viza u lipnju 2012. te prvo izvješće Komisije od 8. veljače 2013. o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viza (COM(2013)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za opće poslove od 7. prosinca 2009., 14. prosinca 2010. i 5. prosinca 2011. u kojima je istaknuto i ponovno potvrđeno da bi i Kosovo, ne dovodeći u pitanje stajalište država članica o statusu Kosova, trebalo imati koristi od mogućnosti konačne liberalizacije viza kad se ispune svi uvjete; uzimajući u obzir pokretanje dijaloga o vizama u siječnju 2012., predstavljanju plana za liberalizaciju viza u lipnju 2012. te prvo izvješće Komisije od 8. veljače 2013. o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viza (COM(2013)0066),

| — | uzimajući u obzir strukturirani dijalog o vladavini prava pokrenut 30. svibnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strukturirani dijalog o vladavini prava pokrenut 30. svibnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir Nacionalno vijeće Kosova za europsku integraciju, koje je povezano s Uredom predsjednika i služi kao tijelo za koordinaciju na visokoj razini odgovorno za postizanje konsenzusa o europskim planovima pomoću uključivog i višestranačkog pristupa, koje je pokrenuto u ožujku 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalno vijeće Kosova za europsku integraciju, koje je povezano s Uredom predsjednika i služi kao tijelo za koordinaciju na visokoj razini odgovorno za postizanje konsenzusa o europskim planovima pomoću uključivog i višestranačkog pristupa, koje je pokrenuto u ožujku 2012.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostrane deklaracije o neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće skupštine UN-a od 9. rujna 2010. (1) kojom je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Beograda i Prištine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostrane deklaracije o neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće skupštine UN-a od 9. rujna 2010. (1) kojom je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Beograda i Prištine,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave s međuparlamentarnih sastanaka Europskog parlamenta i Kosova od 28. i 29. svibnja 2008., 6. i 7. travnja 2009., 22. i 23. lipnja 2010., 20. svibnja 2011., 14. i 15. ožujka 2012. te 30. i 31. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave s međuparlamentarnih sastanaka Europskog parlamenta i Kosova od 28. i 29. svibnja 2008., 6. i 7. travnja 2009., 22. i 23. lipnja 2010., 20. svibnja 2011., 14. i 15. ožujka 2012. te 30. i 31. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. listopada 2013. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. listopada 2013. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” (COM(2013)0700),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o proračunskom upravljanju pretpristupnim fondovima Europske unije na područjima pravosudnih sustava i borbe protiv korupcije u državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama (2) i zapažanja o Kosovu sadržana u njoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o proračunskom upravljanju pretpristupnim fondovima Europske unije na područjima pravosudnih sustava i borbe protiv korupcije u državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama (2) i zapažanja o Kosovu sadržana u njoj,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da sporazum koji su u travnju 2013. postigli predsjednici vlada Thaçi i Dačić označava važan korak i potvrđuje odgovornost obiju strana da provode ovaj sporazum u dobroj vjeri, nastave s normalizacijom odnosa i pokrenu potrebne reforme na putu europske integracije; |
| --- | --- |

A.

budući da sporazum koji su u travnju 2013. postigli predsjednici vlada Thaçi i Dačić označava važan korak i potvrđuje odgovornost obiju strana da provode ovaj sporazum u dobroj vjeri, nastave s normalizacijom odnosa i pokrenu potrebne reforme na putu europske integracije;

| B. | budući da 104 od 193 države članice Ujedinjenih naroda, uključujući 23 od 28 država članica EU-a, priznaje neovisnost Kosova; |
| --- | --- |

B.

budući da 104 od 193 države članice Ujedinjenih naroda, uključujući 23 od 28 država članica EU-a, priznaje neovisnost Kosova;

| C. | budući da sve države članice EU-a podržavaju europsku perspektivu Kosova u skladu s obvezama EU-a prema Zapadnom Balkanu i ne dovodeći u pitanje stajališta država članica o statusu Kosova; |
| --- | --- |

C.

budući da sve države članice EU-a podržavaju europsku perspektivu Kosova u skladu s obvezama EU-a prema Zapadnom Balkanu i ne dovodeći u pitanje stajališta država članica o statusu Kosova;

| D. | budući da su vlasti i narod Republike Kosova ostvarili važne političke, upravne i gospodarske reforme; budući da dosta toga treba napraviti u jačanju vladavine prava, koja je kamen temeljac dugoročnog razvoja, demokracije i socijalnog tržišnog gospodarstva; |
| --- | --- |

D.

budući da su vlasti i narod Republike Kosova ostvarili važne političke, upravne i gospodarske reforme; budući da dosta toga treba napraviti u jačanju vladavine prava, koja je kamen temeljac dugoročnog razvoja, demokracije i socijalnog tržišnog gospodarstva;

| E. | budući da je Kosovo povećalo svoje kapacitete za rješavanje prioriteta u procesu europske integracije time što je pokrenulo daljnje radnje u vezi s kratkoročnim prioritetima iz studije izvedivosti i pripremilo se za pregovore o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju; |
| --- | --- |

E.

budući da je Kosovo povećalo svoje kapacitete za rješavanje prioriteta u procesu europske integracije time što je pokrenulo daljnje radnje u vezi s kratkoročnim prioritetima iz studije izvedivosti i pripremilo se za pregovore o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju;

| F. | budući da je Kosovo u kontekstu dijaloga o liberalizaciji viza promijenilo i donijelo važne zakone, uključujući zakone o azilu, financiranju stranaka i trgovini ljudima; |
| --- | --- |

F.

budući da je Kosovo u kontekstu dijaloga o liberalizaciji viza promijenilo i donijelo važne zakone, uključujući zakone o azilu, financiranju stranaka i trgovini ljudima;

| G. | budući da su potrebni daljnji napori kako bi se odgovorilo na izazove europskog plana reformi u odnosu na sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, osobito na prioritetnim područjima kao što su vladavina prava, pravosuđe, javna uprava, reforma izbornog sustava te ljudska i temeljna prava; |
| --- | --- |

G.

budući da su potrebni daljnji napori kako bi se odgovorilo na izazove europskog plana reformi u odnosu na sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, osobito na prioritetnim područjima kao što su vladavina prava, pravosuđe, javna uprava, reforma izbornog sustava te ljudska i temeljna prava;

| 1. | pozdravlja zaključivanje Prvog sporazuma o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa od 19. travnja 2013. između dvaju predsjednika vlada te dogovor o planu provedbe i naglašava važnost njegove pune provedbe u dobroj vjeri i pravodobno; također pozdravlja dodjelu dodatnih sredstava EU-a u sklopu Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) za potporu provedbi sporazuma; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zaključivanje Prvog sporazuma o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa od 19. travnja 2013. između dvaju predsjednika vlada te dogovor o planu provedbe i naglašava važnost njegove pune provedbe u dobroj vjeri i pravodobno; također pozdravlja dodjelu dodatnih sredstava EU-a u sklopu Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) za potporu provedbi sporazuma;

| 2. | čestita potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici na njezinu radu u omogućavanju dijaloga između Beograda i Prištine; |
| --- | --- |

2.

čestita potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici na njezinu radu u omogućavanju dijaloga između Beograda i Prištine;

| 3. | pozdravlja otvaranje pregovora između EU-a i Kosova o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju od 28. listopada 2013.; žali, ipak, zbog činjenice da se zbog unutarnje podjele u Vijeću pregovarački mandat razlikuje od onih za prethodne sporazume o stabilizaciji i pridruživanju; naglašava da će se ovim sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju stvoriti snažan poticaj za reforme i nove mogućnosti kojima će se ojačati odnosi Kosova sa susjedima te osigurati šira stabilizacija regije; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja otvaranje pregovora između EU-a i Kosova o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju od 28. listopada 2013.; žali, ipak, zbog činjenice da se zbog unutarnje podjele u Vijeću pregovarački mandat razlikuje od onih za prethodne sporazume o stabilizaciji i pridruživanju; naglašava da će se ovim sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju stvoriti snažan poticaj za reforme i nove mogućnosti kojima će se ojačati odnosi Kosova sa susjedima te osigurati šira stabilizacija regije;

| 4. | naglašava činjenicu da su lokalni izbori održani 3. studenog 2013. bili ključan ispit u postupku normaliziranja odnosa između Beograda i Prištine; |
| --- | --- |

4.

naglašava činjenicu da su lokalni izbori održani 3. studenog 2013. bili ključan ispit u postupku normaliziranja odnosa između Beograda i Prištine;

| 5. | pozdravlja prve lokalne izbore u povijesti Kosova održane po kosovskom zakonu 3. studenog, 17. studenog i 1. prosinca 2013. jer je time obilježen velik korak naprijed za demokraciju na Kosovu i za povjerenje građana u demokratske procese na kojima se temelji postupak normalizacije, te pozdravlja općenito uredno provođenje izbora, prema procjeni iz preliminarnih izjava Međunarodne misije EU-a za promatranje izbora; pozdravlja izbor prve gradonačelnice na Kosovu; i dalje naglašava potrebu poticanja kandidatkinja na sudjelovanje u budućim izborima; pozdravlja mjere koje su poduzele kosovske vlasti kako bi povećale povjerenje u državne institucije, na primjer snažan rezervni mehanizam pomoću kojeg se građani mogu žaliti na zastrašivanje i nepravilnosti na dan izbora; pozdravlja vidljiv odaziv birača u općinama pod srpskom dominacijom južno od rijeke Ibar kao ključni korak prema oblikovanju udruživanja srpskih općina; naglašava, u tom pogledu, da neuspjeh inauguracije novog gradonačelnika u Sjevernoj Mitrovici i naknadni poziv na nove izbore u toj općini ne smije ugroziti kontinuitet procesa pune provedbe sporazuma od 19. travnja 2013.; strogo osuđuje ubojstvo Dimitrija Janicijevica, općinskog vijećnika Sjeverne Mitrovice i poziva nadležna tijela da odmah započnu istragu i privedu počinitelje pravdi; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja prve lokalne izbore u povijesti Kosova održane po kosovskom zakonu 3. studenog, 17. studenog i 1. prosinca 2013. jer je time obilježen velik korak naprijed za demokraciju na Kosovu i za povjerenje građana u demokratske procese na kojima se temelji postupak normalizacije, te pozdravlja općenito uredno provođenje izbora, prema procjeni iz preliminarnih izjava Međunarodne misije EU-a za promatranje izbora; pozdravlja izbor prve gradonačelnice na Kosovu; i dalje naglašava potrebu poticanja kandidatkinja na sudjelovanje u budućim izborima; pozdravlja mjere koje su poduzele kosovske vlasti kako bi povećale povjerenje u državne institucije, na primjer snažan rezervni mehanizam pomoću kojeg se građani mogu žaliti na zastrašivanje i nepravilnosti na dan izbora; pozdravlja vidljiv odaziv birača u općinama pod srpskom dominacijom južno od rijeke Ibar kao ključni korak prema oblikovanju udruživanja srpskih općina; naglašava, u tom pogledu, da neuspjeh inauguracije novog gradonačelnika u Sjevernoj Mitrovici i naknadni poziv na nove izbore u toj općini ne smije ugroziti kontinuitet procesa pune provedbe sporazuma od 19. travnja 2013.; strogo osuđuje ubojstvo Dimitrija Janicijevica, općinskog vijećnika Sjeverne Mitrovice i poziva nadležna tijela da odmah započnu istragu i privedu počinitelje pravdi;

| 6. | strogo osuđuje nasilje i stalno zastrašivanje do kojeg je dolazilo u na sjeveru općine Mitrovice i općini Zvečan; naglašava činjenicu da takvi incidenti ugrožavaju stabilnost i sigurnost u široj regiji te potiče nadležna tijela vlasti da učine sve što je u njihovoj moći da olakšaju napore prilikom privođenja pravdi počinitelja nasilja; primjećuje potrebu za dodatnim budnim naporima kako bi se slomila mreža organiziranog kriminala i njezine veze s lokalnim političkim elitama te ponovno uspostavila vladavina prava na sjeveru Kosova; pozdravlja stav srpskih političkih vođa koji su aktivno poticali etničke Srbe na Kosovu da sudjeluju u izborima; žali, ipak, zbog toga što vođe iz Beograda nisu posjetile sjever Kosova prije 3. studenog 2013.; |
| --- | --- |

6.

strogo osuđuje nasilje i stalno zastrašivanje do kojeg je dolazilo u na sjeveru općine Mitrovice i općini Zvečan; naglašava činjenicu da takvi incidenti ugrožavaju stabilnost i sigurnost u široj regiji te potiče nadležna tijela vlasti da učine sve što je u njihovoj moći da olakšaju napore prilikom privođenja pravdi počinitelja nasilja; primjećuje potrebu za dodatnim budnim naporima kako bi se slomila mreža organiziranog kriminala i njezine veze s lokalnim političkim elitama te ponovno uspostavila vladavina prava na sjeveru Kosova; pozdravlja stav srpskih političkih vođa koji su aktivno poticali etničke Srbe na Kosovu da sudjeluju u izborima; žali, ipak, zbog toga što vođe iz Beograda nisu posjetile sjever Kosova prije 3. studenog 2013.;

| 7. | potiče kosovske vlasti da što je prije moguće i u suradnji s Venecijanskom komisijom donesu novi izborni zakon s ciljem povećanja transparentnosti izbornih postupaka, jednostavnijega glasovanja, ponovnog uspostavljanja povjerenja građana Kosova u demokratski postupak te osiguranja sudjelovanja civilnog društva u postupku reforme izbornog sustava; |
| --- | --- |

7.

potiče kosovske vlasti da što je prije moguće i u suradnji s Venecijanskom komisijom donesu novi izborni zakon s ciljem povećanja transparentnosti izbornih postupaka, jednostavnijega glasovanja, ponovnog uspostavljanja povjerenja građana Kosova u demokratski postupak te osiguranja sudjelovanja civilnog društva u postupku reforme izbornog sustava;

| 8. | primjećuje istovremeno da će biti potrebni dodatni stalni napori u približavanju albanskih i srpskih zajednica; |
| --- | --- |

8.

primjećuje istovremeno da će biti potrebni dodatni stalni napori u približavanju albanskih i srpskih zajednica;

| 9. | pozdravlja dogovore o telekomunikacijama i energetici te naglašava važnost toga da Kosovu što prije bude dodijeljen poseban međunarodni telefonski pozivni broj, što će pomoći u oblikovanju identiteta Kosova i njegove međunarodne vidljivosti; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dogovore o telekomunikacijama i energetici te naglašava važnost toga da Kosovu što prije bude dodijeljen poseban međunarodni telefonski pozivni broj, što će pomoći u oblikovanju identiteta Kosova i njegove međunarodne vidljivosti;

| 10. | naglašava potrebu za potpunom transparentnošću u priopćavanju rezultata dijaloga između Beograda i Prištine te uključenjem parlamenata i civilnog društva u postupak provedbe; pozdravlja imenovanje časnika za vezu s obiju strana te traži da im se stalno pruža potpora; |
| --- | --- |

10.

naglašava potrebu za potpunom transparentnošću u priopćavanju rezultata dijaloga između Beograda i Prištine te uključenjem parlamenata i civilnog društva u postupak provedbe; pozdravlja imenovanje časnika za vezu s obiju strana te traži da im se stalno pruža potpora;

| 11. | naglašava važnost liberalizacije viza za građane Kosova te potiče kosovske vlasti da povećaju napore u ispunjavanju prioriteta akcijskog plana za vize; potiče Komisiju i države članice da više odgovaraju na napore kosovske vlade i, s tim u vezi, poziva Komisiju da ubrza tehnički rad na postupku liberalizacije viza; |
| --- | --- |

11.

naglašava važnost liberalizacije viza za građane Kosova te potiče kosovske vlasti da povećaju napore u ispunjavanju prioriteta akcijskog plana za vize; potiče Komisiju i države članice da više odgovaraju na napore kosovske vlade i, s tim u vezi, poziva Komisiju da ubrza tehnički rad na postupku liberalizacije viza;

| 12. | poziva Vijeće da što je prije moguće donese potrebne odluke kojima bi se Kosovu omogućilo sudjelovanje u programima EU-a; |
| --- | --- |

12.

poziva Vijeće da što je prije moguće donese potrebne odluke kojima bi se Kosovu omogućilo sudjelovanje u programima EU-a;

| 13. | potiče preostalih pet država članica da priznaju Kosovo; poziva sve države članice EU-a da učine što je više moguće kako bi olakšali gospodarske i međuljudske kontakte te društvene i političke odnose svojih građana s građanima Kosova; ističe potrebu za poduzimanjem aktivnih koraka radi omogućavanja cjelovite provedbe IPA-e kao i poboljšanja suradnje između EULEX-a, Europola i Interpola, uključujući, sve dok nema punog priznanja, praktične korake uključivanja Kosova u rad obiju agencija te poziva Komisiju da radi na sporazumima kojima bi se omogućila suradnja Kosova s agencijama EU-a; |
| --- | --- |

13.

potiče preostalih pet država članica da priznaju Kosovo; poziva sve države članice EU-a da učine što je više moguće kako bi olakšali gospodarske i međuljudske kontakte te društvene i političke odnose svojih građana s građanima Kosova; ističe potrebu za poduzimanjem aktivnih koraka radi omogućavanja cjelovite provedbe IPA-e kao i poboljšanja suradnje između EULEX-a, Europola i Interpola, uključujući, sve dok nema punog priznanja, praktične korake uključivanja Kosova u rad obiju agencija te poziva Komisiju da radi na sporazumima kojima bi se omogućila suradnja Kosova s agencijama EU-a;

| 14. | pozdravlja uspostavu regionalnog zapovjedništva kosovske policije na sjeveru kao dio procesa izgradnje jedinstvene kosovske policije; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja uspostavu regionalnog zapovjedništva kosovske policije na sjeveru kao dio procesa izgradnje jedinstvene kosovske policije;

| 15. | naglašava važnost rada EULEX-a u učvršćivanju vladavine prava u kosovskim institucijama, ali primjećuje rašireno nezadovoljstvo izvedbom EULEX-a od strane i kosovskih Srba i Albanaca; poziva EULEX, stoga, da poveća djelotvornost, transparentnost i odgovornost svojega rada, redovito obavještava Europski parlament i parlament Kosova o svojim aktivnostima i odlukama, a osobito da pokaže konkretnije i svrsishodnije rezultate i kosovskim i srpskim vlastima te široj populaciji; naglašava da postoje područja gdje se trebaju očekivati poboljšanja, uključujući bolju definiciju ciljeva izgradnje kapaciteta te njihovu povezanost s posebnim referentnim mjerilima; naglašava potrebu za boljom koordinacijom vanjskih i unutarnjih ciljeva te boljom koordinacijom među institucijama EU-a i među njima, kosovskim vlastima i međunarodnom zajednicom; s tim u vezi traži od EULEX-a da kad god je to moguće odredi prioritetne ciljeve, optimizira upotrebu svojih sredstava i osoblja te ubrza provedbu operativnog dokumenta Vijeća o provedbi rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 u ESOP-u (od studenog 2005.); |
| --- | --- |

15.

naglašava važnost rada EULEX-a u učvršćivanju vladavine prava u kosovskim institucijama, ali primjećuje rašireno nezadovoljstvo izvedbom EULEX-a od strane i kosovskih Srba i Albanaca; poziva EULEX, stoga, da poveća djelotvornost, transparentnost i odgovornost svojega rada, redovito obavještava Europski parlament i parlament Kosova o svojim aktivnostima i odlukama, a osobito da pokaže konkretnije i svrsishodnije rezultate i kosovskim i srpskim vlastima te široj populaciji; naglašava da postoje područja gdje se trebaju očekivati poboljšanja, uključujući bolju definiciju ciljeva izgradnje kapaciteta te njihovu povezanost s posebnim referentnim mjerilima; naglašava potrebu za boljom koordinacijom vanjskih i unutarnjih ciljeva te boljom koordinacijom među institucijama EU-a i među njima, kosovskim vlastima i međunarodnom zajednicom; s tim u vezi traži od EULEX-a da kad god je to moguće odredi prioritetne ciljeve, optimizira upotrebu svojih sredstava i osoblja te ubrza provedbu operativnog dokumenta Vijeća o provedbi rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 u ESOP-u (od studenog 2005.);

| 16. | poziva kosovske vlasti da i dalje poštuju mandat EULEX-a te da podržavaju njegovo korištenje izvršnim ovlastima; primjećuje zanimanje kosovske vlade za preuzimanje dužnosti EULEX-a; ustraje na prisutnosti EULEX-a radi podrške provedbi sporazuma od 19. travnja 2013. u području vladavine prava; naglašava činjenicu da je javna sigurnost ključna za uspješnu provedbu sporazumâ; naglašava hitnu potrebu za mjere kojima bi se to riješilo; naglašava da EULEX trenutačno istražuje više od 250 slučajeva, uključujući slučajeve organiziranog kriminala, korupcije, ratnih zločina i druge ozbiljne optužbe, koji se, između ostalih, odnose i na desetke dužnosnika političkih stranaka; naglašava da svaki prijenos odgovornosti mora biti postupan, utemeljen na stvarnom napretku na terenu te mora uključivati kosovsko civilno društvo i demokratske institucije Republike Kosova; stoga poziva kosovsku vladu da pristane na produžetak mandata EULEX-a na Kosovu poslije lipnja 2014.; |
| --- | --- |

16.

poziva kosovske vlasti da i dalje poštuju mandat EULEX-a te da podržavaju njegovo korištenje izvršnim ovlastima; primjećuje zanimanje kosovske vlade za preuzimanje dužnosti EULEX-a; ustraje na prisutnosti EULEX-a radi podrške provedbi sporazuma od 19. travnja 2013. u području vladavine prava; naglašava činjenicu da je javna sigurnost ključna za uspješnu provedbu sporazumâ; naglašava hitnu potrebu za mjere kojima bi se to riješilo; naglašava da EULEX trenutačno istražuje više od 250 slučajeva, uključujući slučajeve organiziranog kriminala, korupcije, ratnih zločina i druge ozbiljne optužbe, koji se, između ostalih, odnose i na desetke dužnosnika političkih stranaka; naglašava da svaki prijenos odgovornosti mora biti postupan, utemeljen na stvarnom napretku na terenu te mora uključivati kosovsko civilno društvo i demokratske institucije Republike Kosova; stoga poziva kosovsku vladu da pristane na produžetak mandata EULEX-a na Kosovu poslije lipnja 2014.;

| 17. | posebno poziva i Kosovo i Srbiju da aktivno i konstruktivno surađuju s EULEX-om u vezi s provedbom sporazuma o međusobnoj pravnoj pomoći kako bi se riješio rastući broj zahtjeva o imovini na Kosovu; |
| --- | --- |

17.

posebno poziva i Kosovo i Srbiju da aktivno i konstruktivno surađuju s EULEX-om u vezi s provedbom sporazuma o međusobnoj pravnoj pomoći kako bi se riješio rastući broj zahtjeva o imovini na Kosovu;

| 18. | strogo osuđuje napad koji je doveo do ubojstva dužnosnika EULEX-a 19. rujna 2013. u blizini općine Zvečan te poziva na brzo provođenje istrage; poziva sve strane da izbjegavaju aktivnosti koje mogu dovesti do napetosti; |
| --- | --- |

18.

strogo osuđuje napad koji je doveo do ubojstva dužnosnika EULEX-a 19. rujna 2013. u blizini općine Zvečan te poziva na brzo provođenje istrage; poziva sve strane da izbjegavaju aktivnosti koje mogu dovesti do napetosti;

| 19. | ponovno naglašava potrebu za lokalnom odgovornosti i vlasništvom nad procesom pomirbe te u isto vrijeme osuđuje nacionalističku retoriku s obje strane; smatra da bi kosovske vlasti trebale poduzeti daljnje odlučne korake kako bi izgradile povjerenje između kosovskih Srba i Albanaca, pogotovo na sjeveru, i kako bi doprle do srpske manjine i ostalih manjina radi osiguravanja široke integracije u društvu; poziva također na potpuno provođenje ustavnog načela davanja kosovskim Srbima prava da pristupe svim službenim uslugama na svojem jeziku; istovremeno naglašava važnost potpunog dvojezičnog obrazovanja; potiče sve kosovske Srbe i njihove političke predstavnike da iskoriste sve mogućnosti koje im pruža kosovski ustav za konstruktivnu ulogu u politici i društvu i da aktivnim sudjelovanjem unutar kosovskih institucija zajedno s kosovskim Albancima dijele odgovornost za socijalni razvoj i izgradnju institucija te da osobito vode računa o uključivanju žena u taj proces; pozdravlja napredak u vezi s organiziranjem općinskih uprava; |
| --- | --- |

19.

ponovno naglašava potrebu za lokalnom odgovornosti i vlasništvom nad procesom pomirbe te u isto vrijeme osuđuje nacionalističku retoriku s obje strane; smatra da bi kosovske vlasti trebale poduzeti daljnje odlučne korake kako bi izgradile povjerenje između kosovskih Srba i Albanaca, pogotovo na sjeveru, i kako bi doprle do srpske manjine i ostalih manjina radi osiguravanja široke integracije u društvu; poziva također na potpuno provođenje ustavnog načela davanja kosovskim Srbima prava da pristupe svim službenim uslugama na svojem jeziku; istovremeno naglašava važnost potpunog dvojezičnog obrazovanja; potiče sve kosovske Srbe i njihove političke predstavnike da iskoriste sve mogućnosti koje im pruža kosovski ustav za konstruktivnu ulogu u politici i društvu i da aktivnim sudjelovanjem unutar kosovskih institucija zajedno s kosovskim Albancima dijele odgovornost za socijalni razvoj i izgradnju institucija te da osobito vode računa o uključivanju žena u taj proces; pozdravlja napredak u vezi s organiziranjem općinskih uprava;

| 20. | pozdravlja poteze EU-a za poticanje dijaloga i pomirenja među zajednicama; poziva sve subjekte da i dalje posvećuju punu pozornost tehničkim aspektima integracije u EU, kao i simboličkim gestama pomirenja; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja poteze EU-a za poticanje dijaloga i pomirenja među zajednicama; poziva sve subjekte da i dalje posvećuju punu pozornost tehničkim aspektima integracije u EU, kao i simboličkim gestama pomirenja;

| 21. | naglašava da je provedba zakonodavstva o zaštiti manjina i kulturnih prava i dalje važan izazov na Kosovu; ističe potrebu za provedbom zakonodavstva o kulturnoj baštini i srpskoj pravoslavnoj crkvi, kao i strategije i akcijskog plana za romske, aškalijske i egipatske zajednice, čija je situacija na terenu još uvijek velik razlog za zabrinutost; iako pozdravlja činjenicu da je postignut djelomičan napredak u poboljšavanju života romskih, aškalijskih i egipatskih zajednica, i dalje je zabrinut zbog njihova položaja, pri čemu su osobito djeca još uvijek ranjiva i marginalizirana; naglašava potrebu da se položaj Roma rješava kao ključno pitanje ljudskih prava; poziva vlasti i Komisiju da pridaju odgovarajuću pozornost poboljšanju životnih uvjeta tih zajednica, uključujući njihov pristup obrazovanju; naglašava položaj hrvatske, bošnjačke, aškalijske, turske, goranske i balkansko-egipatske manjine s obzirom na važnost višejezičnog obrazovanja kako bi se osiguralo izbjegavanje osjećaja političke izolacije među pripadnicima tih etničkih manjina; |
| --- | --- |

21.

naglašava da je provedba zakonodavstva o zaštiti manjina i kulturnih prava i dalje važan izazov na Kosovu; ističe potrebu za provedbom zakonodavstva o kulturnoj baštini i srpskoj pravoslavnoj crkvi, kao i strategije i akcijskog plana za romske, aškalijske i egipatske zajednice, čija je situacija na terenu još uvijek velik razlog za zabrinutost; iako pozdravlja činjenicu da je postignut djelomičan napredak u poboljšavanju života romskih, aškalijskih i egipatskih zajednica, i dalje je zabrinut zbog njihova položaja, pri čemu su osobito djeca još uvijek ranjiva i marginalizirana; naglašava potrebu da se položaj Roma rješava kao ključno pitanje ljudskih prava; poziva vlasti i Komisiju da pridaju odgovarajuću pozornost poboljšanju životnih uvjeta tih zajednica, uključujući njihov pristup obrazovanju; naglašava položaj hrvatske, bošnjačke, aškalijske, turske, goranske i balkansko-egipatske manjine s obzirom na važnost višejezičnog obrazovanja kako bi se osiguralo izbjegavanje osjećaja političke izolacije među pripadnicima tih etničkih manjina;

| 22. | pozdravlja dodatna sredstva koja je na raspolaganje dala Komisija u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći EU-a radi potpore općinama s većinskim srpskim stanovništvom diljem Kosova; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dodatna sredstva koja je na raspolaganje dala Komisija u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći EU-a radi potpore općinama s većinskim srpskim stanovništvom diljem Kosova;

| 23. | poziva kosovske vlasti da poboljšaju učinkovitost, transparentnost, odgovornost i nepristranost pravosudnog sustava i da poštuju njegovu neovisnost kako bi se osiguralo povjerenje javnosti i poslovne zajednice u pravosuđe, te da se djelotvorno bore protiv svih oblika nasilja nad ženama; traži od vlasti da proaktivno jačaju vladavinu prava, posebno smanjenjem političkog uplitanja u pravosuđe, da osiguraju da disciplinske sankcije protiv sudaca i tužitelja dovedu do konkretnih djelovanja, radeći na postizanju neovisnosti i učinkovitosti Državnog vijeća tužitelja i državnog odvjetnika te provodeći novi kazneni zakon i zakon o kaznenom postupku; |
| --- | --- |

23.

poziva kosovske vlasti da poboljšaju učinkovitost, transparentnost, odgovornost i nepristranost pravosudnog sustava i da poštuju njegovu neovisnost kako bi se osiguralo povjerenje javnosti i poslovne zajednice u pravosuđe, te da se djelotvorno bore protiv svih oblika nasilja nad ženama; traži od vlasti da proaktivno jačaju vladavinu prava, posebno smanjenjem političkog uplitanja u pravosuđe, da osiguraju da disciplinske sankcije protiv sudaca i tužitelja dovedu do konkretnih djelovanja, radeći na postizanju neovisnosti i učinkovitosti Državnog vijeća tužitelja i državnog odvjetnika te provodeći novi kazneni zakon i zakon o kaznenom postupku;

| 24. | poziva vlasti da se snažnije obvežu na istinsku reformu pravosuđa i na izgradnju kapaciteta radi zapošljavanja potrebnog sudskog osoblja na temelju zasluga u cilju obrađivanja postojećih neriješenih predmeta i zajamčivanja sigurnog okružja u kojemu suci i tužitelji ne bi bili izloženi političkom uplitanju; |
| --- | --- |

24.

poziva vlasti da se snažnije obvežu na istinsku reformu pravosuđa i na izgradnju kapaciteta radi zapošljavanja potrebnog sudskog osoblja na temelju zasluga u cilju obrađivanja postojećih neriješenih predmeta i zajamčivanja sigurnog okružja u kojemu suci i tužitelji ne bi bili izloženi političkom uplitanju;

| 25. | posebno je zabrinut zbog nedostatka konkretnog napretka na području borbe protiv korupcije na Kosovu; vjeruje da je korupcija glavni izazov i ozbiljna prepreka u funkcioniranju javnih ustanova; u tom smislu žali zbog toga što Agencija za borbu protiv korupcije koja je osnovana 2006. nema istražne ovlasti; primjećuje da je kosovski parlament donio novu strategiju i akcijski plan za borbu protiv korupcije; poziva vlasti da osiguraju njihovu provedbu postavljanjem jasnih uloga i odgovornosti ustanovama za borbu protiv korupcije kako bi mogle postići konkretne i održive rezultate; |
| --- | --- |

25.

posebno je zabrinut zbog nedostatka konkretnog napretka na području borbe protiv korupcije na Kosovu; vjeruje da je korupcija glavni izazov i ozbiljna prepreka u funkcioniranju javnih ustanova; u tom smislu žali zbog toga što Agencija za borbu protiv korupcije koja je osnovana 2006. nema istražne ovlasti; primjećuje da je kosovski parlament donio novu strategiju i akcijski plan za borbu protiv korupcije; poziva vlasti da osiguraju njihovu provedbu postavljanjem jasnih uloga i odgovornosti ustanovama za borbu protiv korupcije kako bi mogle postići konkretne i održive rezultate;

| 26. | i dalje je zabrinut ograničenim okvirom za zaštitu svjedoka na Kosovu, što je posebno značajno u istaknutim slučajevima te poziva na ojačanu suradnju država članica EU-a u pogledu mogućeg preseljenja svjedoka; |
| --- | --- |

26.

i dalje je zabrinut ograničenim okvirom za zaštitu svjedoka na Kosovu, što je posebno značajno u istaknutim slučajevima te poziva na ojačanu suradnju država članica EU-a u pogledu mogućeg preseljenja svjedoka;

| 27. | zabrinut je manjkom znatnog napretka u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, a posebno visokom razinom organiziranog kriminala na sjeveru Kosova; primjećuje da su korupcija i organizirani kriminal široko rasprostranjeni u regiji te također predstavljaju prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju Kosova; naglašava da za Kosovo prioritet mora biti pokazivanje konkretnih rezultata u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije; smatra da su regionalna strategija i ojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključni za učinkovitije rješavanje ovih pitanja, posebno u vezi s poboljšanjima u graničnoj kontroli i naporima u borbi protiv trgovanja ženama i maloljetnicima i njihovog iskorištavanja, a posebno onih koji su žrtve seksualnog iskorištavanja i prisilnog prosjačenja; potiče institucije na nacionalnoj i lokalnoj razini da pokažu konkretne rezultate u borbi protiv organiziranog kriminala, trgovanja ljudima te krijumčarenja droge i oružja; naglašava važnost sveobuhvatna i multidisciplinarna pristupa koji bi bio usmjeren na žrtve i nudio nesmetan pristup pomoći, potpori i zaštiti za žrtve; žali zbog toga što se EULEX gotovo uopće nije bavio korupcijom i organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

27.

zabrinut je manjkom znatnog napretka u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, a posebno visokom razinom organiziranog kriminala na sjeveru Kosova; primjećuje da su korupcija i organizirani kriminal široko rasprostranjeni u regiji te također predstavljaju prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju Kosova; naglašava da za Kosovo prioritet mora biti pokazivanje konkretnih rezultata u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije; smatra da su regionalna strategija i ojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključni za učinkovitije rješavanje ovih pitanja, posebno u vezi s poboljšanjima u graničnoj kontroli i naporima u borbi protiv trgovanja ženama i maloljetnicima i njihovog iskorištavanja, a posebno onih koji su žrtve seksualnog iskorištavanja i prisilnog prosjačenja; potiče institucije na nacionalnoj i lokalnoj razini da pokažu konkretne rezultate u borbi protiv organiziranog kriminala, trgovanja ljudima te krijumčarenja droge i oružja; naglašava važnost sveobuhvatna i multidisciplinarna pristupa koji bi bio usmjeren na žrtve i nudio nesmetan pristup pomoći, potpori i zaštiti za žrtve; žali zbog toga što se EULEX gotovo uopće nije bavio korupcijom i organiziranim kriminalom;

| 28. | ističe važnost provedbe nužne reforme javne uprave i povećanja broja žena i pripadnika manjina na svim administrativnim razinama; i dalje je zabrinut da mnogi javni službenici imaju druge poslove zbog kojih bi se u načelu mogli izazvati sukobi interesa ili potaknuti korupcijske prakse; |
| --- | --- |

28.

ističe važnost provedbe nužne reforme javne uprave i povećanja broja žena i pripadnika manjina na svim administrativnim razinama; i dalje je zabrinut da mnogi javni službenici imaju druge poslove zbog kojih bi se u načelu mogli izazvati sukobi interesa ili potaknuti korupcijske prakse;

| 29. | podržava nastavak kaznenog progona ratnih zločina na nacionalnoj razini, uključujući važnost progona silovanja u ratu; žali zbog toga što se 1 869 osoba i dalje smatra nestalima, što je posljedica rata na Kosovu iz 1999.; primjećuje da ovo pitanje zahtijeva brzi odgovor vlasti u Srbiji i Kosovu jer je ono ključni preduvjet za pomirbu među zajednicama i za mirnu budućnost u regiji, te naglašava da za nastavak dijaloga između Kosova i Srbije prioriteti moraju biti suradnja u pronalasku nestalih osoba i drugi aspekti tranzicijske pravde; |
| --- | --- |

29.

podržava nastavak kaznenog progona ratnih zločina na nacionalnoj razini, uključujući važnost progona silovanja u ratu; žali zbog toga što se 1 869 osoba i dalje smatra nestalima, što je posljedica rata na Kosovu iz 1999.; primjećuje da ovo pitanje zahtijeva brzi odgovor vlasti u Srbiji i Kosovu jer je ono ključni preduvjet za pomirbu među zajednicama i za mirnu budućnost u regiji, te naglašava da za nastavak dijaloga između Kosova i Srbije prioriteti moraju biti suradnja u pronalasku nestalih osoba i drugi aspekti tranzicijske pravde;

| 30. | u vezi s tim poziva srpske vlasti da osiguraju punu potporu u vraćanju tijela nestalih Kosovljana koja su nedavno pronađena u Srbiji u domovinu, te da nastave potragu na utvrđenom području na kojem bi nestale osobe mogle biti pokopane; |
| --- | --- |

30.

u vezi s tim poziva srpske vlasti da osiguraju punu potporu u vraćanju tijela nestalih Kosovljana koja su nedavno pronađena u Srbiji u domovinu, te da nastave potragu na utvrđenom području na kojem bi nestale osobe mogle biti pokopane;

| 31. | poziva kosovske i srpske vlasti da surađuju i preuzmu punu odgovornost za pronalazak trajnih rješenja za interno raseljene osobe u Srbiji i na Kosovu; naglašava da bi kosovske vlasti trebale pojačati svoje napore u potrazi za rješenjem problema interno raseljenih osoba u kontekstu pristupanja EU-u, a osobito pitanje učinkovitog rješavanja imovinskih sporova; |
| --- | --- |

31.

poziva kosovske i srpske vlasti da surađuju i preuzmu punu odgovornost za pronalazak trajnih rješenja za interno raseljene osobe u Srbiji i na Kosovu; naglašava da bi kosovske vlasti trebale pojačati svoje napore u potrazi za rješenjem problema interno raseljenih osoba u kontekstu pristupanja EU-u, a osobito pitanje učinkovitog rješavanja imovinskih sporova;

| 32. | poziva kosovske vlasti i vlasti susjednih zemalja na nastavak iskazivanja dobre volje i na punu suradnju i potporu posebnoj istražnoj radnoj skupini osnovanoj nakon objave izvješća Parlamentarne skupštine Vijeća Europe u prosincu 2010. i na potporu kaznenim progonima do kojih bi mogao dovesti rad posebne istražne radne skupine te potiče dodatno ubrzanje rada te skupine; |
| --- | --- |

32.

poziva kosovske vlasti i vlasti susjednih zemalja na nastavak iskazivanja dobre volje i na punu suradnju i potporu posebnoj istražnoj radnoj skupini osnovanoj nakon objave izvješća Parlamentarne skupštine Vijeća Europe u prosincu 2010. i na potporu kaznenim progonima do kojih bi mogao dovesti rad posebne istražne radne skupine te potiče dodatno ubrzanje rada te skupine;

| 33. | poziva institucije i na središnjoj i na lokalnoj razini da učinkovito provode zakonodavstvo o ljudskim pravima i da doprinesu daljnjem razvoju multietničkog društva uz poseban naglasak na obrazovanju i zapošljavanju pripadnika svih manjinskih skupina; |
| --- | --- |

33.

poziva institucije i na središnjoj i na lokalnoj razini da učinkovito provode zakonodavstvo o ljudskim pravima i da doprinesu daljnjem razvoju multietničkog društva uz poseban naglasak na obrazovanju i zapošljavanju pripadnika svih manjinskih skupina;

| 34. | podržava profesionalizaciju javne službe i poziva na provedbu potrebnog zakonodavstva u tom pogledu; zabrinut je zbog slučajeva političkog uplitanja u zapošljavanja i imenovanje zaposlenika javnih službi; |
| --- | --- |

34.

podržava profesionalizaciju javne službe i poziva na provedbu potrebnog zakonodavstva u tom pogledu; zabrinut je zbog slučajeva političkog uplitanja u zapošljavanja i imenovanje zaposlenika javnih službi;

| 35. | zabrinut je da je diskriminacija i dalje ozbiljan problem i poziva vlasti da provode ustavno načelo nediskriminacije; naglašava potrebu za sveobuhvatnom strategijom protiv diskriminacije i punom provedbom zakona o suzbijanju diskriminacije kako bi se u skladu s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije zajamčila jednakost svih ljudi bez obzira na njihovo etničko podrijetlo, vjeru, spol, spolnu orijentaciju, dob ili invaliditet; |
| --- | --- |

35.

zabrinut je da je diskriminacija i dalje ozbiljan problem i poziva vlasti da provode ustavno načelo nediskriminacije; naglašava potrebu za sveobuhvatnom strategijom protiv diskriminacije i punom provedbom zakona o suzbijanju diskriminacije kako bi se u skladu s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije zajamčila jednakost svih ljudi bez obzira na njihovo etničko podrijetlo, vjeru, spol, spolnu orijentaciju, dob ili invaliditet;

| 36. | prima na znanje podizanje optužnice protiv triju kosovskih državljana zbog njihova sudjelovanja u napadu na redakciju internetskog portala Kosovo 2.0 14. prosinca 2012. u Crvenoj dvorani Centra za mlade i sport i očekuje da će počinitelji biti pravodobno optuženi; |
| --- | --- |

36.

prima na znanje podizanje optužnice protiv triju kosovskih državljana zbog njihova sudjelovanja u napadu na redakciju internetskog portala Kosovo 2.0 14. prosinca 2012. u Crvenoj dvorani Centra za mlade i sport i očekuje da će počinitelji biti pravodobno optuženi;

| 37. | naglašava da su i dalje potrebne mjere poboljšanja sindikalnih i osnovnih prava na radu iako je sloboda pridruživanja sindikatima zajamčena zakonom; potiče Kosovo na čvršći društveni dijalog za vrijeme procesa donošenja odluka, oblikovanja politike te izgradnje kapaciteta socijalnih partnera; |
| --- | --- |

37.

naglašava da su i dalje potrebne mjere poboljšanja sindikalnih i osnovnih prava na radu iako je sloboda pridruživanja sindikatima zajamčena zakonom; potiče Kosovo na čvršći društveni dijalog za vrijeme procesa donošenja odluka, oblikovanja politike te izgradnje kapaciteta socijalnih partnera;

| 38. | poziva kosovske vlasti da u potpunosti provode Konvenciju o pravima djeteta i preporuča reviziju politika koje se odnose na siromaštvo djece, uključujući izmjene sustava socijalne pomoći i uvođenje univerzalnog i provjerenog sustava naknada za djecu; |
| --- | --- |

38.

poziva kosovske vlasti da u potpunosti provode Konvenciju o pravima djeteta i preporuča reviziju politika koje se odnose na siromaštvo djece, uključujući izmjene sustava socijalne pomoći i uvođenje univerzalnog i provjerenog sustava naknada za djecu;

| 39. | zabrinut je zbog visokih stopa siromaštva i smrtnosti djece, niske razine zaštite koju pruža kosovski sustav socijalne zaštite i velike količine rashoda bez odgode plaćanja u zdravstvenoj skrbi, čime se ranjive obitelji izlažu teškom siromaštvu; |
| --- | --- |

39.

zabrinut je zbog visokih stopa siromaštva i smrtnosti djece, niske razine zaštite koju pruža kosovski sustav socijalne zaštite i velike količine rashoda bez odgode plaćanja u zdravstvenoj skrbi, čime se ranjive obitelji izlažu teškom siromaštvu;

| 40. | poziva na poboljšavanje odnosa Kosova s međunarodnim institucijama za kulturu i baštinu i sudjelovanja kosovskih predstavnika u njima radi unaprjeđenja zaštite kulturnih i vjerskih objekata i spomenika te potiče na jačanje zastupljenosti Kosova u europskim i međunarodnim medijskim i sportskim organizacijama kako bi se kosovskim umjetnicima i sportašima omogućilo sudjelovanje na svim međunarodnim kulturnim i sportskim događajima, uključujući natjecanje za pjesmu Eurovizije, europska i svjetska prvenstva te Olimpijske igre. |
| --- | --- |

40.

poziva na poboljšavanje odnosa Kosova s međunarodnim institucijama za kulturu i baštinu i sudjelovanja kosovskih predstavnika u njima radi unaprjeđenja zaštite kulturnih i vjerskih objekata i spomenika te potiče na jačanje zastupljenosti Kosova u europskim i međunarodnim medijskim i sportskim organizacijama kako bi se kosovskim umjetnicima i sportašima omogućilo sudjelovanje na svim međunarodnim kulturnim i sportskim događajima, uključujući natjecanje za pjesmu Eurovizije, europska i svjetska prvenstva te Olimpijske igre.

| 41. | naglašava važnost slobodnih i neovisnih medija i poziva Komisiju da ojača programe za poboljšanje kvalitete i stručnosti novinara; ističe ulogu održivog javnog medijskog servisa u tome; zabrinut je zbog nedostatka zaštite neovisnih novinara i zbog pritiska koji se na njih izvršava; poziva kosovske vlasti da osiguraju održiv mehanizam financiranja javnog medijskog servisa i da dovrše imenovanje članova njegova upravljačkog tijela; ističe potrebu osiguravanja jasnog medijskog vlasništva te slobodne i visokokvalitetne usluge radiotelevizije; podržava napore institucija za dodjelu vlastite internetske domene Kosovu; |
| --- | --- |

41.

naglašava važnost slobodnih i neovisnih medija i poziva Komisiju da ojača programe za poboljšanje kvalitete i stručnosti novinara; ističe ulogu održivog javnog medijskog servisa u tome; zabrinut je zbog nedostatka zaštite neovisnih novinara i zbog pritiska koji se na njih izvršava; poziva kosovske vlasti da osiguraju održiv mehanizam financiranja javnog medijskog servisa i da dovrše imenovanje članova njegova upravljačkog tijela; ističe potrebu osiguravanja jasnog medijskog vlasništva te slobodne i visokokvalitetne usluge radiotelevizije; podržava napore institucija za dodjelu vlastite internetske domene Kosovu;

| 42. | naglašava središnju ulogu aktivnih i neovisnih organizacija civilnog društva (OCD) u jačanju i učvršćivanju demokratskih političkih procesa i izgradnji integriranog društva u zemlji; ističe važnost dijaloga s OCD-ima i podsjeća na ključnu ulogu aktera civilnog društva u doprinošenju poboljšanoj regionalnoj suradnji u društvenim i političkim pitanjima; pozdravlja poboljšanu suradnju vlade s nevladinim organizacijama i poziva kosovske vlasti da uspostave strukturirani dijalog i mehanizam savjetovanja s civilnim društvom u vezi s izradom politika, uključujući savjetovanja o politikama i zakonodavstvu te praćenje procesa europske integracije; |
| --- | --- |

42.

naglašava središnju ulogu aktivnih i neovisnih organizacija civilnog društva (OCD) u jačanju i učvršćivanju demokratskih političkih procesa i izgradnji integriranog društva u zemlji; ističe važnost dijaloga s OCD-ima i podsjeća na ključnu ulogu aktera civilnog društva u doprinošenju poboljšanoj regionalnoj suradnji u društvenim i političkim pitanjima; pozdravlja poboljšanu suradnju vlade s nevladinim organizacijama i poziva kosovske vlasti da uspostave strukturirani dijalog i mehanizam savjetovanja s civilnim društvom u vezi s izradom politika, uključujući savjetovanja o politikama i zakonodavstvu te praćenje procesa europske integracije;

| 43. | primjećuje tekući proces privatizacije državne imovine, posebno u vezi s poduzećem za poštanske i telekomunikacijske usluge Kosova (PTK); potiče kosovske vlasti da poduzmu praktične korake radi jačanja transparentnosti, odgovornosti i legitimnosti cijelog procesa, npr. pravodobnim davanjem informacija svim zainteresiranim stranama; |
| --- | --- |

43.

primjećuje tekući proces privatizacije državne imovine, posebno u vezi s poduzećem za poštanske i telekomunikacijske usluge Kosova (PTK); potiče kosovske vlasti da poduzmu praktične korake radi jačanja transparentnosti, odgovornosti i legitimnosti cijelog procesa, npr. pravodobnim davanjem informacija svim zainteresiranim stranama;

| 44. | poziva Kosovo na poboljšanje poslovnog okružja za mala i srednja poduzeća smanjenjem administrativnog tereta i povezanih troškova, olakšavanjem pristupa sredstvima i pružanjem posebne potpore novim poduzećima; snažno pozdravlja potpisivanje memoranduma o razumijevanju između gospodarskih komora Kosova i Srbije; |
| --- | --- |

44.

poziva Kosovo na poboljšanje poslovnog okružja za mala i srednja poduzeća smanjenjem administrativnog tereta i povezanih troškova, olakšavanjem pristupa sredstvima i pružanjem posebne potpore novim poduzećima; snažno pozdravlja potpisivanje memoranduma o razumijevanju između gospodarskih komora Kosova i Srbije;

| 45. | pozdravlja to što je Kosovo 17. prosinca 2012. postalo 66. članicom Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD); nadalje pozdravlja usvajanje prve cjelovite strategije EBRD-a za Kosovo 8. svibnja 2013., kojom će se doprinijeti ubrzanju reformskog procesa i poduprijeti kosovsko gospodarstvo, poboljšati životi stanovnika, olakšati tranzicija i doprinijeti regionalnoj stabilnosti; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja to što je Kosovo 17. prosinca 2012. postalo 66. članicom Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD); nadalje pozdravlja usvajanje prve cjelovite strategije EBRD-a za Kosovo 8. svibnja 2013., kojom će se doprinijeti ubrzanju reformskog procesa i poduprijeti kosovsko gospodarstvo, poboljšati životi stanovnika, olakšati tranzicija i doprinijeti regionalnoj stabilnosti;

| 46. | pozdravlja provizornu obvezu EU-a davanju dodatnih bespovratnih sredstava kako bi se ispunili troškovi razgradnje stare elektrane Kosovo A do 2017.; poziva Kosovo da ojača svoje napore i poduzme neodgodive korake koji su potrebni za razgradnju elektrane Kosovo A te poziva na provedbu cjelovite procjene učinka na okoliš za novu kosovsku elektranu u skladu sa standardima EU-a; poziva Kosovo da radi i na razvoju obnovljive energije i diversifikaciji energetskih izvora u skladu sa svojim obvezama ostvarivanja postotka od 25 % ukupne energetske potrošnje iz izvora obnovljive energije do 2020. te naglašava u tom smislu potrebu dodjeljivanja više sredstava iz financijske pomoći EU-a i EBRD-a projektima uštede energije, energetske učinkovitosti, integracije na regionalnim tržištima energije i obnovljive energije; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja provizornu obvezu EU-a davanju dodatnih bespovratnih sredstava kako bi se ispunili troškovi razgradnje stare elektrane Kosovo A do 2017.; poziva Kosovo da ojača svoje napore i poduzme neodgodive korake koji su potrebni za razgradnju elektrane Kosovo A te poziva na provedbu cjelovite procjene učinka na okoliš za novu kosovsku elektranu u skladu sa standardima EU-a; poziva Kosovo da radi i na razvoju obnovljive energije i diversifikaciji energetskih izvora u skladu sa svojim obvezama ostvarivanja postotka od 25 % ukupne energetske potrošnje iz izvora obnovljive energije do 2020. te naglašava u tom smislu potrebu dodjeljivanja više sredstava iz financijske pomoći EU-a i EBRD-a projektima uštede energije, energetske učinkovitosti, integracije na regionalnim tržištima energije i obnovljive energije;

| 47. | žali zbog kašnjenja kosovskih vlasti u pogledu priprema i usvajanja vjerodostojne i djelotvorne strategije za okoliš, posebno u vezi s pravilima procjene učinka na okoliš i klimatskim ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

47.

žali zbog kašnjenja kosovskih vlasti u pogledu priprema i usvajanja vjerodostojne i djelotvorne strategije za okoliš, posebno u vezi s pravilima procjene učinka na okoliš i klimatskim ciljevima EU-a;

| 48. | sa zabrinutošću primjećuje visoku stopu nezaposlenosti, posebno među mladima, i potiče vladu da pristupi rješavanju tog pitanja pružanjem odgovarajućih prilika za mlade ljude i usmjeravanjem obrazovanja na potrebe na tržištu rada; |
| --- | --- |

48.

sa zabrinutošću primjećuje visoku stopu nezaposlenosti, posebno među mladima, i potiče vladu da pristupi rješavanju tog pitanja pružanjem odgovarajućih prilika za mlade ljude i usmjeravanjem obrazovanja na potrebe na tržištu rada;

| 49. | naglašava da bi sve zemlje u regiji trebale promicati i poticati članstvo Kosova u organizacijama za regionalnu suradnju; u vezi s tim podupire angažiranost Kosova u regionalnim organizacijama i poziva na otklanjanje svih prepreka koje Kosovu onemogućuju da se pridruži tim organizacijama, uključujući Vijeće Europe; |
| --- | --- |

49.

naglašava da bi sve zemlje u regiji trebale promicati i poticati članstvo Kosova u organizacijama za regionalnu suradnju; u vezi s tim podupire angažiranost Kosova u regionalnim organizacijama i poziva na otklanjanje svih prepreka koje Kosovu onemogućuju da se pridruži tim organizacijama, uključujući Vijeće Europe;

| 50. | ističe važnost razvoja javnog prijevoza, posebice unaprjeđenjem ili stvaranjem novih željezničkih veza kao dijela održivog prijevoznog sustava; predlaže izgradnju prekograničnog sustava brze željeznice između svih zemalja Zapadnog Balkana koji bi bio povezan s transeuropskom mrežom u EU-u; |
| --- | --- |

50.

ističe važnost razvoja javnog prijevoza, posebice unaprjeđenjem ili stvaranjem novih željezničkih veza kao dijela održivog prijevoznog sustava; predlaže izgradnju prekograničnog sustava brze željeznice između svih zemalja Zapadnog Balkana koji bi bio povezan s transeuropskom mrežom u EU-u;

| 51. | sa zabrinutošću primjećuje trenutačnu gospodarsku situaciju na Kosovu; naglašava da se ekonomska statistika valja poboljšati kako bi se gospodarska situacija procijenila na odgovarajući način prije nego se pristupi njezinom rješavanju; |
| --- | --- |

51.

sa zabrinutošću primjećuje trenutačnu gospodarsku situaciju na Kosovu; naglašava da se ekonomska statistika valja poboljšati kako bi se gospodarska situacija procijenila na odgovarajući način prije nego se pristupi njezinom rješavanju;

| 52. | poziva kosovske vlasti da rade na poboljšanju pouzdanosti statističkih informacija u skladu s europskim standardima i međunarodnim metodologijama; |
| --- | --- |

52.

poziva kosovske vlasti da rade na poboljšanju pouzdanosti statističkih informacija u skladu s europskim standardima i međunarodnim metodologijama;

| 53. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te Vladi i Nacionalnom vijeću Kosova. |
| --- | --- |

53.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te Vladi i Nacionalnom vijeću Kosova.

---

(1)  A/RES/64/298

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0434.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/135

---

P7_TA(2014)0041

Izvješće o napretku Islanda i poslijeizbornim perspektivama za 2012.

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o Izvješću o napretku Islanda za 2012. i perspektivi poslije izbora (2013/2932(RSP))

(2016/C 482/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog Vijeća od 17. lipnja 2010. o otvaranju pregovora o pristupanju Islanda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog Vijeća od 17. lipnja 2010. o otvaranju pregovora o pristupanju Islanda,

| — | uzimajući u obzir rezultate konferencija o pristupanju s Islandom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate konferencija o pristupanju s Islandom,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2012..– 2013. te Izvješće o napretku Islanda 2012. usvojeno 10. listopada 2012. (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2012..– 2013. te Izvješće o napretku Islanda 2012. usvojeno 10. listopada 2012. (COM(2012)0600),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Islandu, posebno one od 7. srpnja 2010. o zahtjevu Islanda za članstvo u Europskoj uniji (1), od 7. travnja 2011. o Izvješću o napretku Islanda za 2010. (2) i od 14. ožujka 2012. o Izvješću o napretku Islanda za 2011. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Islandu, posebno one od 7. srpnja 2010. o zahtjevu Islanda za članstvo u Europskoj uniji (1), od 7. travnja 2011. o Izvješću o napretku Islanda za 2010. (2) i od 14. ožujka 2012. o Izvješću o napretku Islanda za 2011. (3),

| — | uzimajući u obzir sporazum o vođenju pregovora o pristupanju EU-u prije parlamentarnih izbora potpisan 14. siječnja 2013. i platformu o rukovođenju koju su 22. svibnja 2013. usvojile Napredna stranka (Progressive Party) i Stranka neovisnosti (Independence Party), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum o vođenju pregovora o pristupanju EU-u prije parlamentarnih izbora potpisan 14. siječnja 2013. i platformu o rukovođenju koju su 22. svibnja 2013. usvojile Napredna stranka (Progressive Party) i Stranka neovisnosti (Independence Party),

| — | uzimajući u obzir izjave od 13. lipnja 2013. ministra vanjskih poslova Islanda, Gunnara Bragija Sveinssona, i povjerenika Europske unije za proširenje i europsku politiku susjedskih odnosa Štefana Fülea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave od 13. lipnja 2013. ministra vanjskih poslova Islanda, Gunnara Bragija Sveinssona, i povjerenika Europske unije za proširenje i europsku politiku susjedskih odnosa Štefana Fülea,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da Island ispunjava Kopenhaške kriterije i da su pregovori o pristupanju Islanda započeli 27. srpnja 2010., nakon odobrenja Vijeća; |
| --- | --- |

A.

budući da Island ispunjava Kopenhaške kriterije i da su pregovori o pristupanju Islanda započeli 27. srpnja 2010., nakon odobrenja Vijeća;

| B. | budući da je za pregovore otvoreno 27 poglavlja, od kojih su 11 privremeno zatvoreni; |
| --- | --- |

B.

budući da je za pregovore otvoreno 27 poglavlja, od kojih su 11 privremeno zatvoreni;

| C. | budući da je novoizabrana Vlada Islanda zaustavila postupak pristupanja i u tijeku je pregled pregovora o pristupanju i razvoja događaja u sklopu EU-a kako bi se o tim pitanjima otvorila rasprava u nacionalnom parlamentu (Althingiju); |
| --- | --- |

C.

budući da je novoizabrana Vlada Islanda zaustavila postupak pristupanja i u tijeku je pregled pregovora o pristupanju i razvoja događaja u sklopu EU-a kako bi se o tim pitanjima otvorila rasprava u nacionalnom parlamentu (Althingiju);

| D. | budući da je Vlada Islanda izjavila da se pregovori o pristupanju neće nastaviti bez prethodnog referenduma na državnoj razini; |
| --- | --- |

D.

budući da je Vlada Islanda izjavila da se pregovori o pristupanju neće nastaviti bez prethodnog referenduma na državnoj razini;

| 1. | primjećuje da, u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji i rezultatima glasanja u nacionalnom parlamentu (Althingiju), Vlada Islanda je 17. srpnja 2009. predala zahtjev za članstvo u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

1.

primjećuje da, u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji i rezultatima glasanja u nacionalnom parlamentu (Althingiju), Vlada Islanda je 17. srpnja 2009. predala zahtjev za članstvo u Europskoj uniji;

| 2. | pozdravlja mogućnost da ima za novu državu članicu zemlju s uhodanom demokracijom, snažnim institucijama i civilnim društvom; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja mogućnost da ima za novu državu članicu zemlju s uhodanom demokracijom, snažnim institucijama i civilnim društvom;

| 3. | primjećuje da Island ima općenito dobre kapacitete kad je riječ o preuzimanju obveza koje proizlaze iz članstva, osobito zbog svojeg sudjelovanja u Europskom gospodarskom području; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da Island ima općenito dobre kapacitete kad je riječ o preuzimanju obveza koje proizlaze iz članstva, osobito zbog svojeg sudjelovanja u Europskom gospodarskom području;

| 4. | naglašava da su pregovori o pristupanju vođeni na transparentan i uključiv način te pozdravlja otvaranje 27 poglavlja pregovora i privremeno zatvaranje jedanaest poglavlja te bilježi napredak u postupku pristupanja; |
| --- | --- |

4.

naglašava da su pregovori o pristupanju vođeni na transparentan i uključiv način te pozdravlja otvaranje 27 poglavlja pregovora i privremeno zatvaranje jedanaest poglavlja te bilježi napredak u postupku pristupanja;

| 5. | naglašava da Europska unija ostaje u potpunosti odlučna da nastavi i dovrši postupak pregovora o pristupanju; |
| --- | --- |

5.

naglašava da Europska unija ostaje u potpunosti odlučna da nastavi i dovrši postupak pregovora o pristupanju;

| 6. | primjećuje da su nedavna istraživanja javnog mnijenja pokazala da većina Islanđana želi dovršiti pregovore o pristupanju; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da su nedavna istraživanja javnog mnijenja pokazala da većina Islanđana želi dovršiti pregovore o pristupanju;

| 7. | primjećuje da se Island i dalje klasificira kao država podnositeljica zahtjeva za članstvo; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da se Island i dalje klasificira kao država podnositeljica zahtjeva za članstvo;

| 8. | uzima na znanje odluku Vlade Islanda da ne čeka završetak pregovora o pristupanju prije nego što održi referendum; sa zanimanjem iščekuje pregled islandskog parlamenta (Althingija) i parlamentarnu raspravu o procjeni pregovora o pristupanju i razvoju događaja u sklopu Europske unije; nudi pomoć u pripremi takve procjene; nada se da se mjerodavna procjena može dovršiti na vrijeme i čeka daljnje odluke o budućim koracima, uključujući odluku o održavanju referenduma o nastavka pregovora o pristupanju; |
| --- | --- |

8.

uzima na znanje odluku Vlade Islanda da ne čeka završetak pregovora o pristupanju prije nego što održi referendum; sa zanimanjem iščekuje pregled islandskog parlamenta (Althingija) i parlamentarnu raspravu o procjeni pregovora o pristupanju i razvoju događaja u sklopu Europske unije; nudi pomoć u pripremi takve procjene; nada se da se mjerodavna procjena može dovršiti na vrijeme i čeka daljnje odluke o budućim koracima, uključujući odluku o održavanju referenduma o nastavka pregovora o pristupanju;

| 9. | nada se da će se referendum održati u doglednom roku; |
| --- | --- |

9.

nada se da će se referendum održati u doglednom roku;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku Althingija i Vladi Islanda. |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku Althingija i Vladi Islanda.

---

(1)  SL C 351 E, 2.12.2011., str. 73.

(2)  SL C 296 E, 2. 10 .2012., str. 89.

(3)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 61.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/137

---

P7_TA(2014)0042

Situacija u Južnom Sudanu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o stanju u Južnom Sudanu (2014/2512(RSP))

(2016/C 482/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Sudanu i Južnom Sudanu, pogotovo rezoluciju od 10. prosinca 2013. o naporima međunarodne zajednice na području razvoja i izgradnje države u Južnom Sudanu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Sudanu i Južnom Sudanu, pogotovo rezoluciju od 10. prosinca 2013. o naporima međunarodne zajednice na području razvoja i izgradnje države u Južnom Sudanu (1),

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 2. siječnja 2014. i 24. prosinca 2013. o stanju u Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 2. siječnja 2014. i 24. prosinca 2013. o stanju u Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornika Visoke predstavnice od 16. prosinca 2013. i 28. prosinca 2013. o stanju u Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornika Visoke predstavnice od 16. prosinca 2013. i 28. prosinca 2013. o stanju u Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. srpnja 2013. o Sudanu i Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. srpnja 2013. o Sudanu i Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 20. prosinca 2013., koju je dala delegacija Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 20. prosinca 2013., koju je dala delegacija Europske unije,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2132 (2013) od 24. prosinca 2013. i br. 2126 (2013) od 25. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2132 (2013) od 24. prosinca 2013. i br. 2126 (2013) od 25. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 24. prosinca 2013. u kojoj se vodstvo Južnog Sudana poziva na zaustavljanje zabrinjavajućeg nasilja nad civilima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 24. prosinca 2013. u kojoj se vodstvo Južnog Sudana poziva na zaustavljanje zabrinjavajućeg nasilja nad civilima,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o stanju Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (OCHA) od 7. siječnja 2014. – Izvješće br. 8 o krizi u Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o stanju Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (OCHA) od 7. siječnja 2014. – Izvješće br. 8 o krizi u Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir pregovore o stanju u Južnom Sudanu koje je zagovaralo Vijeće za mir i sigurnost Afričke unije, ponajprije na svom sastanku u Banjulu od 30. prosinca 2013. i u okviru sastanka na vrhu Međuvladine uprave za razvoj održanog u Nairobiju 27. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovore o stanju u Južnom Sudanu koje je zagovaralo Vijeće za mir i sigurnost Afričke unije, ponajprije na svom sastanku u Banjulu od 30. prosinca 2013. i u okviru sastanka na vrhu Međuvladine uprave za razvoj održanog u Nairobiju 27. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjavu od 8. siječnja 2014. koju su dali posebni izaslanici Međuvladine uprave za razvoj (IGAD) nakon svojeg posjeta Jubi kako bi deblokirali pregovore između vlade i pobunjenika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 8. siječnja 2014. koju su dali posebni izaslanici Međuvladine uprave za razvoj (IGAD) nakon svojeg posjeta Jubi kako bi deblokirali pregovore između vlade i pobunjenika,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni sudanski mirovni sporazum iz 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni sudanski mirovni sporazum iz 2005.,

| — | uzimajući u obzir Plan za Sudan i Južni Sudan utvrđen u komunikaciji koju je 24. travnja 2012. izdalo Vijeće za mir i sigurnost Afričke unije i koji EU u potpunosti podupire, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan za Sudan i Južni Sudan utvrđen u komunikaciji koju je 24. travnja 2012. izdalo Vijeće za mir i sigurnost Afričke unije i koji EU u potpunosti podupire,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije koju je 4. siječnja 2014. u ime Afričke unije dao predsjednik Komisije Afričke unije, dr. Nkosazana Dlamini-Zuma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije koju je 4. siječnja 2014. u ime Afričke unije dao predsjednik Komisije Afričke unije, dr. Nkosazana Dlamini-Zuma,

| — | uzimajući u obzir izjavu izvršnog tajništva Međuvladine uprave za razvoj (IGAD) od 19. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu izvršnog tajništva Međuvladine uprave za razvoj (IGAD) od 19. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je politički sukob započeo nakon što je Salva Kiir, predsjednik države i pripadnik etničke skupina Dinka, optužio svog potpredsjednika kojeg je otpustio, Rieka Machara, pripadnika etničke skupine Nuera, da je protiv njega planirao državni udar; budući da je Riek Machar negirao pokušaj državnog udara; |
| --- | --- |

A.

budući da je politički sukob započeo nakon što je Salva Kiir, predsjednik države i pripadnik etničke skupina Dinka, optužio svog potpredsjednika kojeg je otpustio, Rieka Machara, pripadnika etničke skupine Nuera, da je protiv njega planirao državni udar; budući da je Riek Machar negirao pokušaj državnog udara;

| B. | budući da je vlada Južnog Sudana uhitila 11 visoko rangiranih političara, uključujući bivšeg ministra financija i bivšeg glavnog tajnika stranke Narodnog pokreta za oslobođenje Sudana zbog navodnog planiranja državnog udara protiv predsjednika Kiira; budući da je 23. srpnja 2013. predsjednik Kiir raspustio cijelu vladu i razriješio dužnosti potpredsjednika Rieka Machara; |
| --- | --- |

B.

budući da je vlada Južnog Sudana uhitila 11 visoko rangiranih političara, uključujući bivšeg ministra financija i bivšeg glavnog tajnika stranke Narodnog pokreta za oslobođenje Sudana zbog navodnog planiranja državnog udara protiv predsjednika Kiira; budući da je 23. srpnja 2013. predsjednik Kiir raspustio cijelu vladu i razriješio dužnosti potpredsjednika Rieka Machara;

| C. | budući da bi trebalo pronaći demokratsko i političko rješenje trenutnog sukoba i pripremiti put kako bi demokratski dogovorene institucije izgradile novu državu koja je nastala nakon referenduma o neovisnosti; budući da civilno društvo zahtijeva mirno političko rješenje problema; |
| --- | --- |

C.

budući da bi trebalo pronaći demokratsko i političko rješenje trenutnog sukoba i pripremiti put kako bi demokratski dogovorene institucije izgradile novu državu koja je nastala nakon referenduma o neovisnosti; budući da civilno društvo zahtijeva mirno političko rješenje problema;

| D. | budući da su sukobljene strane u Južnom Sudanu 7. siječnja 2014. u Addisu Ababi započele pregovore pod okriljem IGAD-a; budući da će glavne teme razgovora biti prekid neprijateljstava, otvaranje humanitarnih koridora, pitanje političkih zatvorenika i zaštita civila; |
| --- | --- |

D.

budući da su sukobljene strane u Južnom Sudanu 7. siječnja 2014. u Addisu Ababi započele pregovore pod okriljem IGAD-a; budući da će glavne teme razgovora biti prekid neprijateljstava, otvaranje humanitarnih koridora, pitanje političkih zatvorenika i zaštita civila;

| E. | budući da usprkos mirovnim pregovorima koji su u tijeku i dalje traju nestabilnost, sukobi i mobilizacija oružanih snaga; budući da vladine snage trenutno pokušavaju ponovno osvojiti grad Bor, posljednji pokrajinski glavni grad koji je još u rukama pobunjenika; |
| --- | --- |

E.

budući da usprkos mirovnim pregovorima koji su u tijeku i dalje traju nestabilnost, sukobi i mobilizacija oružanih snaga; budući da vladine snage trenutno pokušavaju ponovno osvojiti grad Bor, posljednji pokrajinski glavni grad koji je još u rukama pobunjenika;

| F. | budući da su se izaslanik SAD-a Donald Booth i izaslanici susjednih zemalja Južnog Sudana 11. siječnja 2014. sastali s Riekom Macharom kako bi pokušali ugraditi prijedloge obiju strana u nacrt dokumenta o primirju; |
| --- | --- |

F.

budući da su se izaslanik SAD-a Donald Booth i izaslanici susjednih zemalja Južnog Sudana 11. siječnja 2014. sastali s Riekom Macharom kako bi pokušali ugraditi prijedloge obiju strana u nacrt dokumenta o primirju;

| G. | budući da je 8. siječnja 2014. nekoliko desetaka ljudi održalo mirovni prosvjed u Jubi izjašnjavajući se protiv sukoba između snaga predsjednika i snaga smijenjenog potpredsjednika; |
| --- | --- |

G.

budući da je 8. siječnja 2014. nekoliko desetaka ljudi održalo mirovni prosvjed u Jubi izjašnjavajući se protiv sukoba između snaga predsjednika i snaga smijenjenog potpredsjednika;

| H. | budući da je začetak trenutnog sukoba, koji je poprimio etničku dimenziju, u razdoru iz 1991. unutar Narodnog pokreta za oslobođenje Sudana između struje Garanga, pokojnog vođe Narodnog pokreta za oslobođenje Sudana uz kojeg je stajao Salva Kiir, i struje Rieka Machara koji je Garangu osporavao vodstvo; |
| --- | --- |

H.

budući da je začetak trenutnog sukoba, koji je poprimio etničku dimenziju, u razdoru iz 1991. unutar Narodnog pokreta za oslobođenje Sudana između struje Garanga, pokojnog vođe Narodnog pokreta za oslobođenje Sudana uz kojeg je stajao Salva Kiir, i struje Rieka Machara koji je Garangu osporavao vodstvo;

| I. | budući da je Vijeće sigurnosti UN-a donijelo rezoluciju kojom se odobrava slanje pojačanja od 5 500 pripadnika borbenih snaga i 440 policajaca kako bi se povećao ukupni broj snaga u okviru misije UN-a u Južnom Sudanu; |
| --- | --- |

I.

budući da je Vijeće sigurnosti UN-a donijelo rezoluciju kojom se odobrava slanje pojačanja od 5 500 pripadnika borbenih snaga i 440 policajaca kako bi se povećao ukupni broj snaga u okviru misije UN-a u Južnom Sudanu;

| J. | budući da je 15. prosinca 2013. došlo do vojnih sukoba između predsjedničke garde u vojarni u Jubi; budući da se sukob počeo širiti na regiju oko Jongleija; |
| --- | --- |

J.

budući da je 15. prosinca 2013. došlo do vojnih sukoba između predsjedničke garde u vojarni u Jubi; budući da se sukob počeo širiti na regiju oko Jongleija;

| K. | budući da su zabilježena masovna izvansudska pogubljenja, usmjerenost protiv pojedinaca na temelju njihove etničke pripadnosti i proizvoljna pritvaranja, uz najmanje tri masovne grobnice identificirane 6. siječnja 2014.; |
| --- | --- |

K.

budući da su zabilježena masovna izvansudska pogubljenja, usmjerenost protiv pojedinaca na temelju njihove etničke pripadnosti i proizvoljna pritvaranja, uz najmanje tri masovne grobnice identificirane 6. siječnja 2014.;

| L. | budući da je, prema podacima UN-a, zbog trenutne krize u Južnom Sudanu gotovo tisuću osoba ubijeno, a stotine tisuća civila raseljeno, uz desetke tisuća osoba u bazama UN-a diljem zemlje kojima su hitno potrebne osnovne zdravstvene usluge, čista voda i bolji higijenski uvjeti; budući da se broj Južnosudanaca koji traže utočište u Ugandi i Etiopiji dramatično povećao; budući da se 14. siječnja 2014. najmanje 200 civila utopila u trajektnoj nesreći na rijeci Bijeli Nil bježeći od borbi u gradu Malakal; |
| --- | --- |

L.

budući da je, prema podacima UN-a, zbog trenutne krize u Južnom Sudanu gotovo tisuću osoba ubijeno, a stotine tisuća civila raseljeno, uz desetke tisuća osoba u bazama UN-a diljem zemlje kojima su hitno potrebne osnovne zdravstvene usluge, čista voda i bolji higijenski uvjeti; budući da se broj Južnosudanaca koji traže utočište u Ugandi i Etiopiji dramatično povećao; budući da se 14. siječnja 2014. najmanje 200 civila utopila u trajektnoj nesreći na rijeci Bijeli Nil bježeći od borbi u gradu Malakal;

| M. | budući da aktivna neprijateljstva predstavljaju najveći problem za dostavljanje humanitarne pomoći; budući da je hrana dostupna samo ograničenom broju ljudi u zemlji i da je potrebno osigurati raspodjelu osnovnih zaliha hrane posebno u gradovima Boru i Bentiuu; budući da su nasilje i raseljenost rezultirali gubitkom sredstava za život, što se posebno odnosi na izvore hrane, a to bi u konačnici moglo dovesti do krize zbog nestašice hrane; |
| --- | --- |

M.

budući da aktivna neprijateljstva predstavljaju najveći problem za dostavljanje humanitarne pomoći; budući da je hrana dostupna samo ograničenom broju ljudi u zemlji i da je potrebno osigurati raspodjelu osnovnih zaliha hrane posebno u gradovima Boru i Bentiuu; budući da su nasilje i raseljenost rezultirali gubitkom sredstava za život, što se posebno odnosi na izvore hrane, a to bi u konačnici moglo dovesti do krize zbog nestašice hrane;

| N. | budući da je nedavno došlo do napada na narod Nuba, do nezakonitih ubojstava, masovnih silovanja i samovoljnih uhićenja civila koji žive u planinama Nuba; budući da su tijekom zadnja dva tjedna prosinca 2013. paravojne i oružane snage sudanske vlade, uz potporu sigurnosnih službi, napale brojna područja oko Kaduglija i Dillanja, da su tisuće civila pobjegle iz svojih domova te da su prijavljena nezakonita ubojstva i masovna silovanja žena; budući da bi ta kriza mogla utjecati na mnogo širu regiju koja je ionako sklona nestabilnosti, što je činjenica koju treba stalno uzimati u obzir u međunarodnoj akciji koja se provodi na terenu; |
| --- | --- |

N.

budući da je nedavno došlo do napada na narod Nuba, do nezakonitih ubojstava, masovnih silovanja i samovoljnih uhićenja civila koji žive u planinama Nuba; budući da su tijekom zadnja dva tjedna prosinca 2013. paravojne i oružane snage sudanske vlade, uz potporu sigurnosnih službi, napale brojna područja oko Kaduglija i Dillanja, da su tisuće civila pobjegle iz svojih domova te da su prijavljena nezakonita ubojstva i masovna silovanja žena; budući da bi ta kriza mogla utjecati na mnogo širu regiju koja je ionako sklona nestabilnosti, što je činjenica koju treba stalno uzimati u obzir u međunarodnoj akciji koja se provodi na terenu;

| O. | budući da su susjedne zemlje Istočne Afrike, između ostalih Kenija i Etiopija inzistirale kod obiju strana da pokušaju postići mir; budući da je Uganda na zahtjev predsjednika Kiira poslala 1 200 pripadnika borbenih snaga i vojnu opremu kako bi se osigurali objekti kao što su zračna luka i državne zgrade; |
| --- | --- |

O.

budući da su susjedne zemlje Istočne Afrike, između ostalih Kenija i Etiopija inzistirale kod obiju strana da pokušaju postići mir; budući da je Uganda na zahtjev predsjednika Kiira poslala 1 200 pripadnika borbenih snaga i vojnu opremu kako bi se osigurali objekti kao što su zračna luka i državne zgrade;

| P. | budući da je 4. siječnja 2014., nakon zahtjeva UN-a za pružanje pomoći, aktiviran mehanizam Unije za civilnu zaštitu kako bi se pružila nenovčana pomoć Južnom Sudanu osiguravanjem skloništa, medicinskih potrepština, lijekova, materijala za skrb i hrane; |
| --- | --- |

P.

budući da je 4. siječnja 2014., nakon zahtjeva UN-a za pružanje pomoći, aktiviran mehanizam Unije za civilnu zaštitu kako bi se pružila nenovčana pomoć Južnom Sudanu osiguravanjem skloništa, medicinskih potrepština, lijekova, materijala za skrb i hrane;

| Q. | budući da je Republika Južni Sudan jedna od najsiromašnijih i najmanje razvijenih zemalja na svijetu u kojoj 50 % stanovništva živi ispod granice siromaštva, s najvišom stopom smrtnosti majki i jednom od najviših stopa smrtnosti novorođenčadi na svijetu, nepismenošću od otprilike 75 % i svega jednom trećinom stanovništva koje ima pristup čistoj vodi; budući da nesigurnost hrane prijeti više od jednom milijunu ljudi svake godine; budući da u Južnom Sudanu oko 80 % svih zdravstvenih i osnovnih usluga pružaju nevladine organizacije te da je pristup humanitarnoj pomoći još ograničen zbog aktivnih neprijateljstava i napada na humanitarne radnike i imovinu; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Republika Južni Sudan jedna od najsiromašnijih i najmanje razvijenih zemalja na svijetu u kojoj 50 % stanovništva živi ispod granice siromaštva, s najvišom stopom smrtnosti majki i jednom od najviših stopa smrtnosti novorođenčadi na svijetu, nepismenošću od otprilike 75 % i svega jednom trećinom stanovništva koje ima pristup čistoj vodi; budući da nesigurnost hrane prijeti više od jednom milijunu ljudi svake godine; budući da u Južnom Sudanu oko 80 % svih zdravstvenih i osnovnih usluga pružaju nevladine organizacije te da je pristup humanitarnoj pomoći još ograničen zbog aktivnih neprijateljstava i napada na humanitarne radnike i imovinu;

| R. | budući da je EU najavio da će osigurati 50 milijuna EUR za humanitarnu akciju u Južnom Sudanu; budući da je time humanitarna pomoć EU-a dosad dosegnula 170 milijuna EUR u financijskim godinama 2013. i 2014.; |
| --- | --- |

R.

budući da je EU najavio da će osigurati 50 milijuna EUR za humanitarnu akciju u Južnom Sudanu; budući da je time humanitarna pomoć EU-a dosad dosegnula 170 milijuna EUR u financijskim godinama 2013. i 2014.;

| S. | budući da su humanitarne agencije 31. prosinca 2013. pokrenule plan odgovora na krizu u Južnom Sudanu; budući da je Ured UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (OCHA) odaslao zajednički poziv da se za odgovor na krizu i pružanje pomoći za, prema procjenama, 628 000 ljudi od siječnja do ožujka 2014. izdvoji 166 milijuna USD; |
| --- | --- |

S.

budući da su humanitarne agencije 31. prosinca 2013. pokrenule plan odgovora na krizu u Južnom Sudanu; budući da je Ured UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (OCHA) odaslao zajednički poziv da se za odgovor na krizu i pružanje pomoći za, prema procjenama, 628 000 ljudi od siječnja do ožujka 2014. izdvoji 166 milijuna USD;

| T. | budući da izgradnja države i prevladavanje nestabilnosti zahtijevaju dugoročne perspektive te čvrsto, predvidivo i stabilno sudjelovanje međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

T.

budući da izgradnja države i prevladavanje nestabilnosti zahtijevaju dugoročne perspektive te čvrsto, predvidivo i stabilno sudjelovanje međunarodne zajednice;

| 1. | oštro osuđuje najnovije izbijanje sukoba u Južnom Sudanu i poziva sve strane da odlože oružje i da odmah okončaju nasilje koje je od početka krize u prosincu 2013. prouzročilo smrt, ranjavanje i štetu među civilnim stanovništvom te raseljavanje stotina tisuća osoba; |
| --- | --- |

1.

oštro osuđuje najnovije izbijanje sukoba u Južnom Sudanu i poziva sve strane da odlože oružje i da odmah okončaju nasilje koje je od početka krize u prosincu 2013. prouzročilo smrt, ranjavanje i štetu među civilnim stanovništvom te raseljavanje stotina tisuća osoba;

| 2. | izražava duboku zabrinutost zbog nedavnog proširenja nasilja u Južnom Sudanu koje ima ozbiljne humanitarne, sigurnosne, političke, gospodarske i socijalne posljedice u ionako krhkoj i nestabilnoj zemlji i koje bi moglo destabilizirati cijelu istočnoafričku regiju; posebno je zabrinut zbog etničke dimenzije sukoba; naglašava da je težnja za vlašću nasiljem ili podjelom na temelju etničke pripadnosti u suprotnosti s demokratskom vladavinom prava i da se njome krše odredbe međunarodnog prava; |
| --- | --- |

2.

izražava duboku zabrinutost zbog nedavnog proširenja nasilja u Južnom Sudanu koje ima ozbiljne humanitarne, sigurnosne, političke, gospodarske i socijalne posljedice u ionako krhkoj i nestabilnoj zemlji i koje bi moglo destabilizirati cijelu istočnoafričku regiju; posebno je zabrinut zbog etničke dimenzije sukoba; naglašava da je težnja za vlašću nasiljem ili podjelom na temelju etničke pripadnosti u suprotnosti s demokratskom vladavinom prava i da se njome krše odredbe međunarodnog prava;

| 3. | osuđuje prijavljena kršenja ljudskih prava i zlostavljanja, poziva sve strane da odmah okončaju sva kršenja ljudskih prava, uključujući ona kojima su izložene izbjeglice i raseljene osobe, žene, pripadnici ugroženih skupina i novinari te poziva da se osobe odgovorne za kršenja ljudskih prava pozove na odgovornost; smatra da bi predsjednik Kiir i Riek Machar trebali učiniti sve što mogu kako bi zaustavili vojnike pod svojim zapovjedništvom u činjenju takvih zločina nad ljudima; |
| --- | --- |

3.

osuđuje prijavljena kršenja ljudskih prava i zlostavljanja, poziva sve strane da odmah okončaju sva kršenja ljudskih prava, uključujući ona kojima su izložene izbjeglice i raseljene osobe, žene, pripadnici ugroženih skupina i novinari te poziva da se osobe odgovorne za kršenja ljudskih prava pozove na odgovornost; smatra da bi predsjednik Kiir i Riek Machar trebali učiniti sve što mogu kako bi zaustavili vojnike pod svojim zapovjedništvom u činjenju takvih zločina nad ljudima;

| 4. | traži od svih uključenih strana da poštuju međunarodno humanitarno pravo i međunarodne propise o ljudskim pravima te da osiguraju pristup i zaštitu humanitarnim agencijama koje dolaze u pomoć napaćenom civilnom stanovništvu, kao i da otvore humanitarne koridore za dostavu zaliha i opreme; napominje da se određeni broj stranih humanitarnih agencija već povukao iz Južnog Sudana, a da se one koje su ostale bore kako bi zadovoljile potrebe raseljenih civila; također napominje da te humanitarne agencije još ne mogu pristupiti mnogim područjima u kojima se vjeruje da je moguće da deseci tisuća ljudi i dalje čekaju pomoć ili su u potrazi za njom; |
| --- | --- |

4.

traži od svih uključenih strana da poštuju međunarodno humanitarno pravo i međunarodne propise o ljudskim pravima te da osiguraju pristup i zaštitu humanitarnim agencijama koje dolaze u pomoć napaćenom civilnom stanovništvu, kao i da otvore humanitarne koridore za dostavu zaliha i opreme; napominje da se određeni broj stranih humanitarnih agencija već povukao iz Južnog Sudana, a da se one koje su ostale bore kako bi zadovoljile potrebe raseljenih civila; također napominje da te humanitarne agencije još ne mogu pristupiti mnogim područjima u kojima se vjeruje da je moguće da deseci tisuća ljudi i dalje čekaju pomoć ili su u potrazi za njom;

| 5. | poziva obje strane da postignu sporazum te u potpunosti podržava tekuće pregovore u Addisu Ababi za trenutan prekid vatre i pronalaženje rješenja za trajan mir i stabilnost; poziva vlasti i pobunjenike da u dobroj vjeri sudjeluju u bezuvjetnim, uključivim i cjelovitim političkim razgovorima za uspješno zaključenje pregovora; pozdravlja napore Afričke unije i IGAD-a za promicanje uključivog dijaloga i posredovanja; |
| --- | --- |

5.

poziva obje strane da postignu sporazum te u potpunosti podržava tekuće pregovore u Addisu Ababi za trenutan prekid vatre i pronalaženje rješenja za trajan mir i stabilnost; poziva vlasti i pobunjenike da u dobroj vjeri sudjeluju u bezuvjetnim, uključivim i cjelovitim političkim razgovorima za uspješno zaključenje pregovora; pozdravlja napore Afričke unije i IGAD-a za promicanje uključivog dijaloga i posredovanja;

| 6. | poziva na oslobađanje svih političkih zatvorenika i 11 trenutno pritvorenih političkih vođa čije je zadržavanje postalo prepreka mirovnim pregovorima; |
| --- | --- |

6.

poziva na oslobađanje svih političkih zatvorenika i 11 trenutno pritvorenih političkih vođa čije je zadržavanje postalo prepreka mirovnim pregovorima;

| 7. | poziva sve susjedne zemlje Južnog Sudana i sve regionalne sile da blisko surađuju kako bi se poboljšala sigurnosna situacija u zemlji i regiji te pronašlo mirno i trajno političko rješenje trenutne krize; naglašava da bi posebno suradnja sa Sudanom značila poboljšanje odnosa nakon što su se strane sukobljene u građanskom ratu početkom 2012. gotovo opet sukobile zbog spora oko pristojbi za naftu i granice; |
| --- | --- |

7.

poziva sve susjedne zemlje Južnog Sudana i sve regionalne sile da blisko surađuju kako bi se poboljšala sigurnosna situacija u zemlji i regiji te pronašlo mirno i trajno političko rješenje trenutne krize; naglašava da bi posebno suradnja sa Sudanom značila poboljšanje odnosa nakon što su se strane sukobljene u građanskom ratu početkom 2012. gotovo opet sukobile zbog spora oko pristojbi za naftu i granice;

| 8. | pozdravlja odluku Vijeća za mir i sigurnost Afričke unije o uspostavi povjerenstva koje će istražiti kršenja ljudskih prava i druge povrede zakona te preporučiti način na koji će se osigurati odgovornost, pomirenje i oporavak odnosa među svim zajednicama; pozdravlja jačanje istražnih kapaciteta misije UN-a (UNMISS) na području ljudskih prava u Južnom Sudanu uz potporu Ureda visokog predstavnika UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja odluku Vijeća za mir i sigurnost Afričke unije o uspostavi povjerenstva koje će istražiti kršenja ljudskih prava i druge povrede zakona te preporučiti način na koji će se osigurati odgovornost, pomirenje i oporavak odnosa među svim zajednicama; pozdravlja jačanje istražnih kapaciteta misije UN-a (UNMISS) na području ljudskih prava u Južnom Sudanu uz potporu Ureda visokog predstavnika UN-a za ljudska prava;

| 9. | žali zbog odluke Visoke predstavnice EU-a da okonča mandat posebnog predstavnika Europske unije za Sudan/Južni Sudan s obzirom na ozbiljan politički nemir u Sudanu i oružane sukobe; smatra da će EU bez imenovanoga posebnog predstavnika Europske unije za Sudan/Južni Sudan dospjeti na margine međunarodnih pregovora i napora; poziva stoga Visoku predstavnicu da poništi tu odluku i produži mandat posebnog predstavnika za Sudan/Južni Sudan; |
| --- | --- |

9.

žali zbog odluke Visoke predstavnice EU-a da okonča mandat posebnog predstavnika Europske unije za Sudan/Južni Sudan s obzirom na ozbiljan politički nemir u Sudanu i oružane sukobe; smatra da će EU bez imenovanoga posebnog predstavnika Europske unije za Sudan/Južni Sudan dospjeti na margine međunarodnih pregovora i napora; poziva stoga Visoku predstavnicu da poništi tu odluku i produži mandat posebnog predstavnika za Sudan/Južni Sudan;

| 10. | poziva međunarodnu zajednicu da bude dosljedna svojim obvezama u pogledu financiranja Južnog Sudana te da osigura sredstva kako bi odmah odgovorila na pogoršanje humanitarne situacije u Južnom Sudanu; |
| --- | --- |

10.

poziva međunarodnu zajednicu da bude dosljedna svojim obvezama u pogledu financiranja Južnog Sudana te da osigura sredstva kako bi odmah odgovorila na pogoršanje humanitarne situacije u Južnom Sudanu;

| 11. | izražava zabrinutost zbog rasprostranjene korupcije; također je zabrinut zbog toga što korupcija šteti izgledima za uspostavu slobodne i pravedne demokracije, stabilnosti, održivog razvoja i ekonomskog rasta; |
| --- | --- |

11.

izražava zabrinutost zbog rasprostranjene korupcije; također je zabrinut zbog toga što korupcija šteti izgledima za uspostavu slobodne i pravedne demokracije, stabilnosti, održivog razvoja i ekonomskog rasta;

| 12. | pozdravlja odluku o jačanju misije UNMISS-a dodatnim vojnim, policijskim, logističkim i civilnim osobljem; međutim naglašava da je zaštita civila primarna odgovornost države; pozdravlja rad posebne predstavnice UN-a i voditeljice UNMISS-a Hilde Johnson; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja odluku o jačanju misije UNMISS-a dodatnim vojnim, policijskim, logističkim i civilnim osobljem; međutim naglašava da je zaštita civila primarna odgovornost države; pozdravlja rad posebne predstavnice UN-a i voditeljice UNMISS-a Hilde Johnson;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi Južnog Sudana, povjereniku za ljudska prava u Južnom Sudanu, Nacionalnoj zakonodavnoj skupštini Južnog Sudana, institucijama Afričke unije, Međuvladinoj upravi za razvoj, supredsjedateljima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a te glavnom tajniku UN-a. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi Južnog Sudana, povjereniku za ljudska prava u Južnom Sudanu, Nacionalnoj zakonodavnoj skupštini Južnog Sudana, institucijama Afričke unije, Međuvladinoj upravi za razvoj, supredsjedateljima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a te glavnom tajniku UN-a.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0546.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/141 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/141

---

P7_TA(2014)0043

Strategija EU-a za suzbijanje beskućništva

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (2013/2994(RSP))

(2016/C 482/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 2. i 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 2. i 3.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 9., 14., 151. i 153., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 9., 14., 151. i 153.,

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju Vijeća Europe, a posebno njezin članak 31., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju Vijeća Europe, a posebno njezin članak 31.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezin članke 34. i 36., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezin članke 34. i 36.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod naslovom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod naslovom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir svoju izjavu od 22. travnja 2008. o iskorjenjivanju beskućništva na ulicama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju izjavu od 22. travnja 2008. o iskorjenjivanju beskućništva na ulicama (2),

| — | uzimajući u obzir Europsku konsenzusnu konferenciju od prosinca 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konsenzusnu konferenciju od prosinca 2010.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a o beskućništvu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a o beskućništvu (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083),

| — | uzimajući u obzir radni dokument osoblja Komisije od 20. veljače 2013. naslovljen „Suočavanje s beskućništvom u Europskoj uniji” (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument osoblja Komisije od 20. veljače 2013. naslovljen „Suočavanje s beskućništvom u Europskoj uniji” (SWD(2013)0042),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir šest načela dogovorenih na okruglom stolu ministara na temu beskućništva, održanom na inicijativu irskog predsjedništva u Leuvenu 1. ožujka 2013.,; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šest načela dogovorenih na okruglom stolu ministara na temu beskućništva, održanom na inicijativu irskog predsjedništva u Leuvenu 1. ožujka 2013.,;

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se sve osobe rađaju slobodne, s jednakim dostojanstvom i pravima, a države članice imaju odgovornost promicati i jamčiti ta prava; |
| --- | --- |

A.

budući da se sve osobe rađaju slobodne, s jednakim dostojanstvom i pravima, a države članice imaju odgovornost promicati i jamčiti ta prava;

| B. | budući da beskućništvo predstavlja povredu ljudskog dostojanstva i ljudskih prava; budući da je stanovanje osnovna ljudska potreba te preduvjet za pristojan život i socijalnu uključenost; |
| --- | --- |

B.

budući da beskućništvo predstavlja povredu ljudskog dostojanstva i ljudskih prava; budući da je stanovanje osnovna ljudska potreba te preduvjet za pristojan život i socijalnu uključenost;

| C. | budući da je beskućništvo postalo prioritet politike EU-a o siromaštvu u okviru strategije Europa 2020. i njezine vodeće inicijative Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti, kao i u paketu mjera EU-a za socijalno ulaganje; budući da sadašnje razine siromaštva i socijalne isključenosti međutim ugrožavaju cilj strategije Europa 2020., koji uključuje smanjenje broja siromašnih i socijalno isključenih ljudi ili ljudi kod kojih takav rizik postoji za najmanje 20 milijuna; |
| --- | --- |

C.

budući da je beskućništvo postalo prioritet politike EU-a o siromaštvu u okviru strategije Europa 2020. i njezine vodeće inicijative Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti, kao i u paketu mjera EU-a za socijalno ulaganje; budući da sadašnje razine siromaštva i socijalne isključenosti međutim ugrožavaju cilj strategije Europa 2020., koji uključuje smanjenje broja siromašnih i socijalno isključenih ljudi ili ljudi kod kojih takav rizik postoji za najmanje 20 milijuna;

| D. | budući da beskućništvo predstavlja najekstremniji oblik siromaštva i oskudice te da je posljednjih godina zabilježen njegov porast u gotovo svim državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da beskućništvo predstavlja najekstremniji oblik siromaštva i oskudice te da je posljednjih godina zabilježen njegov porast u gotovo svim državama članicama;

| E. | budući da države članice koje su najteže pogođene gospodarskom i financijskom krizom svjedoče nezabilježenom porastu beskućništva; |
| --- | --- |

E.

budući da države članice koje su najteže pogođene gospodarskom i financijskom krizom svjedoče nezabilježenom porastu beskućništva;

| F. | budući da su se društveni i obiteljski profili ljudi koji koriste socijalno stanovanje izmijenili i budući da sada postoji povećana potražnja za takvim stanovanjem; |
| --- | --- |

F.

budući da su se društveni i obiteljski profili ljudi koji koriste socijalno stanovanje izmijenili i budući da sada postoji povećana potražnja za takvim stanovanjem;

| G. | budući da u nekim državama članicama postoji manjak infrastrukture za socijalno stanovanje i sve veća potreba za cjenovno prihvatljivim smještajem; |
| --- | --- |

G.

budući da u nekim državama članicama postoji manjak infrastrukture za socijalno stanovanje i sve veća potreba za cjenovno prihvatljivim smještajem;

| H. | budući da je nekoliko tijela EU-a poput Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i potrošačka pitanja (EPSCO), Odbora regija, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Parlamenta pozvalo Komisiju da razvije strategiju EU-a na području beskućništva ili nešto slično; |
| --- | --- |

H.

budući da je nekoliko tijela EU-a poput Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i potrošačka pitanja (EPSCO), Odbora regija, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Parlamenta pozvalo Komisiju da razvije strategiju EU-a na području beskućništva ili nešto slično;

| I. | budući da je beskućništvo po svojoj prirodi višedimenzionalan problem i zahtijeva višedimenzionalan politički odgovor; |
| --- | --- |

I.

budući da je beskućništvo po svojoj prirodi višedimenzionalan problem i zahtijeva višedimenzionalan politički odgovor;

| J. | budući da postoji sve više dokaza da je pristup utemeljen na osiguravanju stanovanja najdjelotvorniji; |
| --- | --- |

J.

budući da postoji sve više dokaza da je pristup utemeljen na osiguravanju stanovanja najdjelotvorniji;

| K. | budući da se sve više pažnje posvećuje beskućništvu u okviru semestra EU-a, a nekoliko je država članica postavilo beskućništvo kao prioritet u suzbijanju siromaštva u svojim nacionalnim programima reformi za 2012. i 2013.; |
| --- | --- |

K.

budući da se sve više pažnje posvećuje beskućništvu u okviru semestra EU-a, a nekoliko je država članica postavilo beskućništvo kao prioritet u suzbijanju siromaštva u svojim nacionalnim programima reformi za 2012. i 2013.;

| L. | budući da trenutni politički okvir EU-a i socijalna situacija na terenu grade put prema ojačanom i ambicioznijem djelovanju u vezi s beskućništvom na razini EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da trenutni politički okvir EU-a i socijalna situacija na terenu grade put prema ojačanom i ambicioznijem djelovanju u vezi s beskućništvom na razini EU-a;

| M. | budući da države članice EU-a imaju najnapredniji sustav socijalne zaštite u svijetu s najvišim doprinosima za socijalne pogodnosti građana; |
| --- | --- |

M.

budući da države članice EU-a imaju najnapredniji sustav socijalne zaštite u svijetu s najvišim doprinosima za socijalne pogodnosti građana;

| N. | budući da je neposredna odgovornost za rješavanje beskućništva u domeni država članica, a posebno regionalnih i lokalnih vlasti i budući da strategija EU-a u tome ima komplementarnu ulogu; |
| --- | --- |

N.

budući da je neposredna odgovornost za rješavanje beskućništva u domeni država članica, a posebno regionalnih i lokalnih vlasti i budući da strategija EU-a u tome ima komplementarnu ulogu;

| O. | budući da je snažnija uloga Komisije moguća u okviru njezinih trenutnih područja nadležnosti i uz poštovanje načela supsidijarnosti; |
| --- | --- |

O.

budući da je snažnija uloga Komisije moguća u okviru njezinih trenutnih područja nadležnosti i uz poštovanje načela supsidijarnosti;

| P. | budući da sve više država članica ima cjelovitu strategiju o beskućništvu te bi one mogle imati koristi od europske suradnje za daljnji razvoj svojih politika; |
| --- | --- |

P.

budući da sve više država članica ima cjelovitu strategiju o beskućništvu te bi one mogle imati koristi od europske suradnje za daljnji razvoj svojih politika;

| Q. | budući da siromaštvo nije zločin i budući da ni beskućništvo nije zločin niti izbor stila života; |
| --- | --- |

Q.

budući da siromaštvo nije zločin i budući da ni beskućništvo nije zločin niti izbor stila života;

| 1. | ističe da beskućnici teško žive i prisiljeni su na život u neljudskim uvjetima; |
| --- | --- |

1.

ističe da beskućnici teško žive i prisiljeni su na život u neljudskim uvjetima;

| 2. | poziva Komisiju da bez odgode razvije strategiju EU-a na području beskućništva sličnu onome što je izneseno u Rezoluciji Parlamenta od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a o beskućništvu i prijedlozima drugih institucija i tijela EU-a; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da bez odgode razvije strategiju EU-a na području beskućništva sličnu onome što je izneseno u Rezoluciji Parlamenta od 14. rujna 2011. o strategiji EU-a o beskućništvu i prijedlozima drugih institucija i tijela EU-a;

| 3. | smatra da bi strategija EU-a o beskućništvu trebala u potpunosti poštovati Ugovor o funkcioniranju Europske unije, koji potvrđuje „ključnu ulogu i široko diskrecijsko pravo nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u pružanju, naručivanju i organiziranju usluga od općeg gospodarskog interesa u najvećoj mogućoj mjeri povezanih s potrebama korisnika”; smatra da je odgovornost za rješavanje beskućništva u domeni država članica i da bi stoga strategija EU-a o beskućništvu trebala što je djelotvornije moguće podupirati države članice koje preuzimaju tu odgovornost uz istovremeno puno poštovanje načela supsidijarnosti; |
| --- | --- |

3.

smatra da bi strategija EU-a o beskućništvu trebala u potpunosti poštovati Ugovor o funkcioniranju Europske unije, koji potvrđuje „ključnu ulogu i široko diskrecijsko pravo nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u pružanju, naručivanju i organiziranju usluga od općeg gospodarskog interesa u najvećoj mogućoj mjeri povezanih s potrebama korisnika”; smatra da je odgovornost za rješavanje beskućništva u domeni država članica i da bi stoga strategija EU-a o beskućništvu trebala što je djelotvornije moguće podupirati države članice koje preuzimaju tu odgovornost uz istovremeno puno poštovanje načela supsidijarnosti;

| 4. | poziva Komisiju na uspostavu stručne skupine na visokoj razini koja bi joj pomogla u pripremanju i daljnjem razvoju strategije EU-a o beskućništvu; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju na uspostavu stručne skupine na visokoj razini koja bi joj pomogla u pripremanju i daljnjem razvoju strategije EU-a o beskućništvu;

| 5. | poziva Komisiju da posveti dužnu pozornost siromaštvu u posebnim preporukama za svaku državu članicu u kojoj je napredak po pitanju beskućništva hitno potreban; poziva države članice na daljnje jačanje uključivanja pitanja beskućništva u svoje programe nacionalnih reformi; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da posveti dužnu pozornost siromaštvu u posebnim preporukama za svaku državu članicu u kojoj je napredak po pitanju beskućništva hitno potreban; poziva države članice na daljnje jačanje uključivanja pitanja beskućništva u svoje programe nacionalnih reformi;

| 6. | naglašava potrebu prikupljanja sveobuhvatnih i usporedivih podataka koji se odnose na beskućništvo bez stigmatiziranja beskućnika; ističe da je prikupljanje podataka preduvjet za razvoj učinkovitih politika koje bi u konačnici dovele do iskorjenjivanja beskućništva; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu prikupljanja sveobuhvatnih i usporedivih podataka koji se odnose na beskućništvo bez stigmatiziranja beskućnika; ističe da je prikupljanje podataka preduvjet za razvoj učinkovitih politika koje bi u konačnici dovele do iskorjenjivanja beskućništva;

| 7. | pozdravlja odredbe nove Uredbe o Europskom socijalnom fondu o uspostavi pokazatelja za praćenje učinkovitosti ulaganja u pogledu beskućnika ili ljudi zahvaćenih deložacijom; poziva Komisiju da iskoristi potpuni potencijal tih novih alata; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja odredbe nove Uredbe o Europskom socijalnom fondu o uspostavi pokazatelja za praćenje učinkovitosti ulaganja u pogledu beskućnika ili ljudi zahvaćenih deložacijom; poziva Komisiju da iskoristi potpuni potencijal tih novih alata;

| 8. | poziva Komisiju da koristi program EaSI (za zapošljavanje i socijalne inovacije) kao glavni izvor financiranje za strategiju EU-a za financiranje istraživanja i transnacionalnih razmjena te da dodatno izgradi svoju suradnju s ključnim europskim zainteresiranim stranama; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisiju da koristi program EaSI (za zapošljavanje i socijalne inovacije) kao glavni izvor financiranje za strategiju EU-a za financiranje istraživanja i transnacionalnih razmjena te da dodatno izgradi svoju suradnju s ključnim europskim zainteresiranim stranama;

| 9. | poziva Komisiju da uključi beskućništvo u sva relevantna područja politika EU-a; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju da uključi beskućništvo u sva relevantna područja politika EU-a;

| 10. | poziva Komisiju da se usredotoči na sljedeće prioritetne teme u strategiji EU-a o beskućništvu:






  — | pristupi beskućništvu utemeljeni na osiguravanju stanovanja; |
| --- | --- | --- |

10.

poziva Komisiju da se usredotoči na sljedeće prioritetne teme u strategiji EU-a o beskućništvu:

—

pristupi beskućništvu utemeljeni na osiguravanju stanovanja;

| — | prekogranično beskućništvo; |
| --- | --- |

—

prekogranično beskućništvo;

| — | kvaliteta usluga za beskućnike; |
| --- | --- |

—

kvaliteta usluga za beskućnike;

| — | prevencija beskućništva; |
| --- | --- |

—

prevencija beskućništva;

| — | beskućništvo mladih; |
| --- | --- |

—

beskućništvo mladih;

| 11. | podsjeća na svoju rezoluciju od 14. rujna 2011. o beskućništvu u kojoj se spominju ključni elementi strategije o beskućništvu te posebno naglašava sljedeće elemente:






  — | redovito europsko nadziranje beskućništva; |
| --- | --- | --- |

11.

podsjeća na svoju rezoluciju od 14. rujna 2011. o beskućništvu u kojoj se spominju ključni elementi strategije o beskućništvu te posebno naglašava sljedeće elemente:

—

redovito europsko nadziranje beskućništva;

| — | istraživanje i izgradnja znanja o politikama i uslugama za beskućništvo; |
| --- | --- |

—

istraživanje i izgradnja znanja o politikama i uslugama za beskućništvo;

| — | socijalne inovacije u politikama i uslugama za beskućništvo; |
| --- | --- |

—

socijalne inovacije u politikama i uslugama za beskućništvo;

| 12. | poziva države članice da razviju cjenovno prihvatljiv socijalni stambeni sustav prilagođen najosjetljivijim pojedincima u cilju sprečavanja socijalne isključenosti i beskućništva; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice da razviju cjenovno prihvatljiv socijalni stambeni sustav prilagođen najosjetljivijim pojedincima u cilju sprečavanja socijalne isključenosti i beskućništva;

| 13. | poziva države članice da ne krše međunarodne ugovore o ljudskim pravima i da poštuju sve sporazume koje su potpisale, uključujući Povelju o temeljnim pravima, Međunarodni pakt UN-a o građanskim i političkim pravima i izmijenjenu Socijalnu povelju Vijeća Europe; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice da ne krše međunarodne ugovore o ljudskim pravima i da poštuju sve sporazume koje su potpisale, uključujući Povelju o temeljnim pravima, Međunarodni pakt UN-a o građanskim i političkim pravima i izmijenjenu Socijalnu povelju Vijeća Europe;

| 14. | poziva države članice da odmah stanu na kraj kriminalizaciji beskućnika i da izmijene diskriminirajuće prakse kojima se beskućnicima onemogućava pristup socijalnim uslugama i prihvatilištima; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice da odmah stanu na kraj kriminalizaciji beskućnika i da izmijene diskriminirajuće prakse kojima se beskućnicima onemogućava pristup socijalnim uslugama i prihvatilištima;

| 15. | poziva države članice da koriste sredstva Fonda za europsku pomoć najugroženijima i druge programe kao što su Europski socijalni fond kako bi se poboljšala situacija beskućnika i stvorio put prema socijalnoj uključenosti i integraciji zapošljavanja; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice da koriste sredstva Fonda za europsku pomoć najugroženijima i druge programe kao što su Europski socijalni fond kako bi se poboljšala situacija beskućnika i stvorio put prema socijalnoj uključenosti i integraciji zapošljavanja;

| 16. | poziva države članice i predsjedništvo EU-a da redovito održavaju europski okrugli stol ministara EU-a nadležnih za beskućništvo, kako ga je pokrenulo irsko predsjedništvo EU-a u ožujku 2013.; poziva Komisiju da pruži praktičnu i financijsku potporu ovom sastanku; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice i predsjedništvo EU-a da redovito održavaju europski okrugli stol ministara EU-a nadležnih za beskućništvo, kako ga je pokrenulo irsko predsjedništvo EU-a u ožujku 2013.; poziva Komisiju da pruži praktičnu i financijsku potporu ovom sastanku;

| 17. | poziva države članice da prodube svoju suradnju kako bi potaknule uzajamno učenje i razmjenu najboljih praksi te razvile zajednički politički pristup; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice da prodube svoju suradnju kako bi potaknule uzajamno učenje i razmjenu najboljih praksi te razvile zajednički politički pristup;

| 18. | poziva države članice da primijene cjelovit pristup prilikom razvijanja sveobuhvatnih strategija na području beskućništva koje su usmjerene prema osiguravanju stanovanja i uključuju strogu usredotočenost na prevenciju; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice da primijene cjelovit pristup prilikom razvijanja sveobuhvatnih strategija na području beskućništva koje su usmjerene prema osiguravanju stanovanja i uključuju strogu usredotočenost na prevenciju;

| 19. | vjeruje da države članice i njihove lokalne vlasti, u suradnji s udrugama stanara, trebaju provesti učinkovite politike prevencije u cilju smanjenja stope deložacija; |
| --- | --- |

19.

vjeruje da države članice i njihove lokalne vlasti, u suradnji s udrugama stanara, trebaju provesti učinkovite politike prevencije u cilju smanjenja stope deložacija;

| 20. | poziva Komisiju da razmotri uvođenje preporuke o jamstvu radi osiguravanja da nitko u EU-u nije prisiljen spavati na ulici zbog nedostatka (hitnih) usluga; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da razmotri uvođenje preporuke o jamstvu radi osiguravanja da nitko u EU-u nije prisiljen spavati na ulici zbog nedostatka (hitnih) usluga;

| 21. | poziva države članice da u skladu s nacionalnim praksama surađuju s odgovarajućim organizacijama za pomoć kako bi beskućnicima omogućili savjetovanje i smještaj; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice da u skladu s nacionalnim praksama surađuju s odgovarajućim organizacijama za pomoć kako bi beskućnicima omogućili savjetovanje i smještaj;

| 22. | naglašava hitnu potrebu borbe protiv svakog oblika diskriminacije beskućnika i marginalizacije čitavih zajednica; |
| --- | --- |

22.

naglašava hitnu potrebu borbe protiv svakog oblika diskriminacije beskućnika i marginalizacije čitavih zajednica;

| 23. | naglašava da je ispunjenje prava na stanovanje ključno za korištenje punog raspona drugih prava, uključujući neka politička i socijalna prava; |
| --- | --- |

23.

naglašava da je ispunjenje prava na stanovanje ključno za korištenje punog raspona drugih prava, uključujući neka politička i socijalna prava;

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru za socijalnu zaštitu i Vijeću Europe. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru za socijalnu zaštitu i Vijeću Europe.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL C 259 E, 29.10.2009., str.19.

(3)  SL C 51 E, 22.2.2013., str.101

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0246.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/145 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/145

---

P7_TA(2014)0044

Položaj branitelja prava i oporebnih aktivista u Kambodži i Laosu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o situaciji boraca za prava i članova opozicije u Kambodži i Laosu (2014/2515(RSP))

(2016/C 482/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kambodži i Laosu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kambodži i Laosu,

| — | uzimajući u obzir izjave EU-a na lokalnoj razini od 4. siječnja 2014. o nasilju koje okružuje radne sporove i od 23. rujna 2013. o novom zakonodavnom razdoblju u Kambodži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave EU-a na lokalnoj razini od 4. siječnja 2014. o nasilju koje okružuje radne sporove i od 23. rujna 2013. o novom zakonodavnom razdoblju u Kambodži,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Potpredsjednice/Visoke predstavnice Catherine Ashton nakon izbora u Kambodži od 29. srpnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Potpredsjednice/Visoke predstavnice Catherine Ashton nakon izbora u Kambodži od 29. srpnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o situaciji s ljudskim pravima u Kambodži od 5. kolovoza 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o situaciji s ljudskim pravima u Kambodži od 5. kolovoza 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće „Gorko slatka žetva – procjena učinka na ljudska prava inicijative Europske unije Sve osim oružja u Kambodži” nevladine organizacije Equitable Cambodia i organizacije Inclusive Development International iz 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće „Gorko slatka žetva – procjena učinka na ljudska prava inicijative Europske unije Sve osim oružja u Kambodži” nevladine organizacije Equitable Cambodia i organizacije Inclusive Development International iz 2013.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Kraljevine Kambodže iz 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Kraljevine Kambodže iz 1997.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Potpredsjednice/Visoke predstavnice Catherine Ashton o nestanku Sombatha Somphonea u Laosu od 21. prosinca 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Potpredsjednice/Visoke predstavnice Catherine Ashton o nestanku Sombatha Somphonea u Laosu od 21. prosinca 2012.,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju su dali europski razvojni partneri 19. studenog 2013. na sastanku okruglog stola koji je organizirala Laoska Narodna Demokratska Republika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju su dali europski razvojni partneri 19. studenog 2013. na sastanku okruglog stola koji je organizirala Laoska Narodna Demokratska Republika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između EU-a i Laoske Narodne Demokratske Republike od 1. prosinca 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između EU-a i Laoske Narodne Demokratske Republike od 1. prosinca 1997.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava iz 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava iz 2008.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka i Deklaraciju UN-a od 18. prosinca 1992. o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka i Deklaraciju UN-a od 18. prosinca 1992. o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

Kambodža

| A. | budući da su 3. siječnja 2014., na mirnim prosvjedima za veće plaće radnika tekstilne industrije koji su se pretvorili u nasilje, sigurnosne snage otvorile vatru s ubojitim streljivom na prosvjednike, usmrtivši pet ljudi i ranivši više od 30; budući da su 4. siječnja 2014. sigurnosne snage nasilno raščistile trg Freedom Park, gdje su se okupili članovi opozicije; |
| --- | --- |

A.

budući da su 3. siječnja 2014., na mirnim prosvjedima za veće plaće radnika tekstilne industrije koji su se pretvorili u nasilje, sigurnosne snage otvorile vatru s ubojitim streljivom na prosvjednike, usmrtivši pet ljudi i ranivši više od 30; budući da su 4. siječnja 2014. sigurnosne snage nasilno raščistile trg Freedom Park, gdje su se okupili članovi opozicije;

| B. | budući da su 23 osobe, uključujući borce za prava, uhićene tijekom nedavnih događaja te navodno premlaćene i mučene; |
| --- | --- |

B.

budući da su 23 osobe, uključujući borce za prava, uhićene tijekom nedavnih događaja te navodno premlaćene i mučene;

| C. | budući da je napetost, koja je uz prisutnost policije eskalirala, rezultirala zabranom prosvjeda; |
| --- | --- |

C.

budući da je napetost, koja je uz prisutnost policije eskalirala, rezultirala zabranom prosvjeda;

| D. | budući da je pravo na slobodu mirnog okupljanja ugrađeno u Ustav Kambodže, u članak 20. Opće deklaracije o ljudskim pravima i u članak 21. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

D.

budući da je pravo na slobodu mirnog okupljanja ugrađeno u Ustav Kambodže, u članak 20. Opće deklaracije o ljudskim pravima i u članak 21. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima;

| E. | budući da su Sam Rainsy i Kem Sokha, vođe Kambodžanske nacionalne stranke spasa (CNRP) pozvani da se pojave pred općinskim sudom u Phenom Pehnu 14. siječnja 2014. radi ispitivanja; budući da Sam Rainsy i Kem Sokha mogu biti osuđeni zbog poticanja na građanski nemir; |
| --- | --- |

E.

budući da su Sam Rainsy i Kem Sokha, vođe Kambodžanske nacionalne stranke spasa (CNRP) pozvani da se pojave pred općinskim sudom u Phenom Pehnu 14. siječnja 2014. radi ispitivanja; budući da Sam Rainsy i Kem Sokha mogu biti osuđeni zbog poticanja na građanski nemir;

| F. | budući da vlasti nisu poduzele sve nužne mjere kako bi riješile neke od ključnih nedostataka u izbornom postupku poput poboljšanja pouzdanosti glasačkog popisa, osiguravanja pravednog pristupa medijima i sprječavanja korištenja državnih sredstava, uključujući zalaganje javnih službenika i vojske; |
| --- | --- |

F.

budući da vlasti nisu poduzele sve nužne mjere kako bi riješile neke od ključnih nedostataka u izbornom postupku poput poboljšanja pouzdanosti glasačkog popisa, osiguravanja pravednog pristupa medijima i sprječavanja korištenja državnih sredstava, uključujući zalaganje javnih službenika i vojske;

| G. | budući da je Kralj pomilovao Sama Rainsyja 14. srpnja 2013., omogućivši mu povratak u Kambodžu; budući da, međutim, njegovo pravo glasa i pravo na sudjelovanje u izborima nisu obnovljeni; |
| --- | --- |

G.

budući da je Kralj pomilovao Sama Rainsyja 14. srpnja 2013., omogućivši mu povratak u Kambodžu; budući da, međutim, njegovo pravo glasa i pravo na sudjelovanje u izborima nisu obnovljeni;

| H. | budući da je u rujnu 2013., nakon objave izbornih rezultata, CNRP pokrenuo tri dana nenasilnih masovnih prosvjeda protiv službenih rezultata izbora za nacionalnu skupštinu; budući da je kao odgovor na te mirne prosvjede vlada rasporedila veliki broj naoružane policije i oružnika; |
| --- | --- |

H.

budući da je u rujnu 2013., nakon objave izbornih rezultata, CNRP pokrenuo tri dana nenasilnih masovnih prosvjeda protiv službenih rezultata izbora za nacionalnu skupštinu; budući da je kao odgovor na te mirne prosvjede vlada rasporedila veliki broj naoružane policije i oružnika;

| I. | budući da se neprestano odvija uznemiravanje boraca za ljudska prava, u obliku samovoljnih uhićenja ili kažnjavanja na temelju lažnih ili pretjeranih optužbi za mirno ostvarivanje ljudskih prava. Te budući da prevladava praksa nekažnjavanja takvih postupaka; |
| --- | --- |

I.

budući da se neprestano odvija uznemiravanje boraca za ljudska prava, u obliku samovoljnih uhićenja ili kažnjavanja na temelju lažnih ili pretjeranih optužbi za mirno ostvarivanje ljudskih prava. Te budući da prevladava praksa nekažnjavanja takvih postupaka;

| J. | budući da je Kambodža suočena s ozbiljnim izazovima po pitanju svoje situacije s ljudskim pravima, posebice kao rezultat sustavnih izvlaštenja zemlje i korupcije od strane vlade, vladajuće stranke i privatnih subjekata sa službenom potporom i zaštitom; |
| --- | --- |

J.

budući da je Kambodža suočena s ozbiljnim izazovima po pitanju svoje situacije s ljudskim pravima, posebice kao rezultat sustavnih izvlaštenja zemlje i korupcije od strane vlade, vladajuće stranke i privatnih subjekata sa službenom potporom i zaštitom;

| K. | budući da će posebni izvjestitelj UN-a o situaciji s ljudskim pravima u Kambodži službeno posjetiti zemlju od 12. do 17. siječnja 2014.; |
| --- | --- |

K.

budući da će posebni izvjestitelj UN-a o situaciji s ljudskim pravima u Kambodži službeno posjetiti zemlju od 12. do 17. siječnja 2014.;

| L. | budući da je EU najveći pojedinačni financijski donator Kambodže; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU najveći pojedinačni financijski donator Kambodže;

| M. | budući da su mnogobrojna međunarodna trgovačka društva, uključujući europska trgovačka društva, navodno bila uključena u kršenja zemljišnih prava, osobito u sektoru šećera, te budući da se u studenom 2013. Coca-Cola zavjetovala na „nultu toleranciju” prema nenadoknađenom iseljavanju sa zemlje; |
| --- | --- |

M.

budući da su mnogobrojna međunarodna trgovačka društva, uključujući europska trgovačka društva, navodno bila uključena u kršenja zemljišnih prava, osobito u sektoru šećera, te budući da se u studenom 2013. Coca-Cola zavjetovala na „nultu toleranciju” prema nenadoknađenom iseljavanju sa zemlje;

Laos

| N. | budući da je Sombath Somphone, aktivist za ljudska prava i prava okoliša te vođa građanskog društva, supredsjednik 9. Narodnog foruma Azije i Europe održanog u Vientianeu u listopadu 2012. prije 9. Sastanka na vrhu između EU-a i Azije (ASEM 9 Summit), navodno bio žrtva prisilnog nestanka 15. prosinca 2012. u Vientianeu; budući da od tad Sombatha Somphonea njegova obitelj nije uspjela pronaći, unatoč ponovljenim žalbama lokalnim vlastima i potragama u okolnom području; |
| --- | --- |

N.

budući da je Sombath Somphone, aktivist za ljudska prava i prava okoliša te vođa građanskog društva, supredsjednik 9. Narodnog foruma Azije i Europe održanog u Vientianeu u listopadu 2012. prije 9. Sastanka na vrhu između EU-a i Azije (ASEM 9 Summit), navodno bio žrtva prisilnog nestanka 15. prosinca 2012. u Vientianeu; budući da od tad Sombatha Somphonea njegova obitelj nije uspjela pronaći, unatoč ponovljenim žalbama lokalnim vlastima i potragama u okolnom području;

| O. | budući da je za vrijeme posjete Laosu Izaslanstva za odnose sa zemljama Jugoistočne Azije i Udruženja zemalja Jugoistočne Azije (ASEAN) 28. listopada 2013. laoskim vlastima postavljeno pitanje o nestanku Sombatha Somphonea; |
| --- | --- |

O.

budući da je za vrijeme posjete Laosu Izaslanstva za odnose sa zemljama Jugoistočne Azije i Udruženja zemalja Jugoistočne Azije (ASEAN) 28. listopada 2013. laoskim vlastima postavljeno pitanje o nestanku Sombatha Somphonea;

| P. | budući da su ključna pitanja povezana sa slučajem, uključujući pitanje je li provedena istraga, i dalje neriješena više od godinu dana nakon njegovog nestanka i budući da su laoske vlasti odbile inozemnu pomoć u istrazi nestanka; |
| --- | --- |

P.

budući da su ključna pitanja povezana sa slučajem, uključujući pitanje je li provedena istraga, i dalje neriješena više od godinu dana nakon njegovog nestanka i budući da su laoske vlasti odbile inozemnu pomoć u istrazi nestanka;

| Q. | budući da europski partneri Laosa smatraju neobjašnjiv nestanak Sombatha Somphonea jako ozbiljnim pitanjem i smatraju da izjave vlade o ovom slučaju nisu niti dostatne niti uvjerljive; |
| --- | --- |

Q.

budući da europski partneri Laosa smatraju neobjašnjiv nestanak Sombatha Somphonea jako ozbiljnim pitanjem i smatraju da izjave vlade o ovom slučaju nisu niti dostatne niti uvjerljive;

| R. | budući da su 15. prosinca 2013. 62 nevladine organizacije zatražile novu istragu njegovog nestanka; budući da je 16. prosinca 2013. Radna skupina UN-a o prisilnim ili nenamjernim nestancima izrazila svoj poticaj za laosku vladu da učini najviše što može kako bi pronašla Sombatha Somphonea, utvrdila njegovu sudbinu i boravište te počinitelje smatrala odgovornima; |
| --- | --- |

R.

budući da su 15. prosinca 2013. 62 nevladine organizacije zatražile novu istragu njegovog nestanka; budući da je 16. prosinca 2013. Radna skupina UN-a o prisilnim ili nenamjernim nestancima izrazila svoj poticaj za laosku vladu da učini najviše što može kako bi pronašla Sombatha Somphonea, utvrdila njegovu sudbinu i boravište te počinitelje smatrala odgovornima;

| S. | budući da postoji nekoliko drugih slučajeva prisilnih nestanaka; budući da je do danas boravište devet drugih ljudi – dvije žene, Kingkeo i Somchit te sedam muškaraca Soubinha, Souanea, Sinpasonga, Khamsonea, Noua, Somkhita i Sourigna – koje su samovoljno zadržale laoske sigurnosne snage u studenom 2009. na različitim lokacijama diljem zemlje i dalje nepoznato; |
| --- | --- |

S.

budući da postoji nekoliko drugih slučajeva prisilnih nestanaka; budući da je do danas boravište devet drugih ljudi – dvije žene, Kingkeo i Somchit te sedam muškaraca Soubinha, Souanea, Sinpasonga, Khamsonea, Noua, Somkhita i Sourigna – koje su samovoljno zadržale laoske sigurnosne snage u studenom 2009. na različitim lokacijama diljem zemlje i dalje nepoznato;

| T. | budući da je Laos pokazao najbrži gospodarski rast u Jugoistočnoj Aziji posljednjih godina te budući da je rad civilnog društva ključan u osiguravanju da ljudska prava nisu marginalizirana tijekom brzog razvoja Laosa; |
| --- | --- |

T.

budući da je Laos pokazao najbrži gospodarski rast u Jugoistočnoj Aziji posljednjih godina te budući da je rad civilnog društva ključan u osiguravanju da ljudska prava nisu marginalizirana tijekom brzog razvoja Laosa;

Kambodža

| 1. | izražava svoju sućut obiteljima žrtava; osuđuje nerazmjerno i prekomjerno korištenje sile sigurnosnih snaga u Kambodži, koje je rezultiralo gubitkom života i ranjenim osobama; |
| --- | --- |

1.

izražava svoju sućut obiteljima žrtava; osuđuje nerazmjerno i prekomjerno korištenje sile sigurnosnih snaga u Kambodži, koje je rezultiralo gubitkom života i ranjenim osobama;

| 2. | poziva kambodžanske vlasti da primjenjuju suzdržanost prema prosvjednicima i podsjeća da svako korištenje sile od strane službenih osoba mora biti podložno načelima zakonitosti, nužnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva kambodžanske vlasti da primjenjuju suzdržanost prema prosvjednicima i podsjeća da svako korištenje sile od strane službenih osoba mora biti podložno načelima zakonitosti, nužnosti i proporcionalnosti;

| 3. | poziva kambodžanske vlasti da odmah oslobode 23 osobe koje su bile nepravedno uhićene; |
| --- | --- |

3.

poziva kambodžanske vlasti da odmah oslobode 23 osobe koje su bile nepravedno uhićene;

| 4. | potiče kambodžanske vlasti da temeljito istraže i smatraju odgovornima krivce za smrti i ozljede među mirnim prosvjednicima; |
| --- | --- |

4.

potiče kambodžanske vlasti da temeljito istraže i smatraju odgovornima krivce za smrti i ozljede među mirnim prosvjednicima;

| 5. | zabrinut je zbog situacije s borcima za prava i članovima opozicije u Kambodži; osuđuje sve politički motivirane optužbe, kazne i osude protiv političkih kritičara, opozicijskih političara, boraca za ljudska prava i aktivista za zemljišna prava u Kambodži; naglašava da vlasti moraju osigurati da su zaštićena prava pojedinaca i organizacija da brane i promiču ljudska prava, uključujući pravo na miroljubivo kritiziranje i protivljenje politikama vlade putem javnih prosvjednih okupljanja i štrajkova; |
| --- | --- |

5.

zabrinut je zbog situacije s borcima za prava i članovima opozicije u Kambodži; osuđuje sve politički motivirane optužbe, kazne i osude protiv političkih kritičara, opozicijskih političara, boraca za ljudska prava i aktivista za zemljišna prava u Kambodži; naglašava da vlasti moraju osigurati da su zaštićena prava pojedinaca i organizacija da brane i promiču ljudska prava, uključujući pravo na miroljubivo kritiziranje i protivljenje politikama vlade putem javnih prosvjednih okupljanja i štrajkova;

| 6. | poziva kambodžansku vladu da ojača demokraciju, vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda te da odmah ukine zabranu javnih okupljanja; |
| --- | --- |

6.

poziva kambodžansku vladu da ojača demokraciju, vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda te da odmah ukine zabranu javnih okupljanja;

| 7. | potiče kambodžansku vladu da prizna legitimnu ulogu koju igra politička opozicija u doprinošenju općem gospodarskom i političkom razvoju Kambodže; poziva kambodžanske vlasti da odmah odbace pozive na ispitivanje izdane za vođe CNRP-a, Sama Rainsyja i Kema Sokha te Ronga Chhuna, sindikalnog vođu Udruženja nezavisnih učitelja Kambodže (CITA) te Konfederacije sindikata Kambodže (CCFU); |
| --- | --- |

7.

potiče kambodžansku vladu da prizna legitimnu ulogu koju igra politička opozicija u doprinošenju općem gospodarskom i političkom razvoju Kambodže; poziva kambodžanske vlasti da odmah odbace pozive na ispitivanje izdane za vođe CNRP-a, Sama Rainsyja i Kema Sokha te Ronga Chhuna, sindikalnog vođu Udruženja nezavisnih učitelja Kambodže (CITA) te Konfederacije sindikata Kambodže (CCFU);

| 8. | za zabrinutošću primjećuje spor koji traje oko navodnih nepravilnosti u izbornom postupku; poziva političke stranke da rade zajedno kako bi utvrdile sve nepravilnosti koje su se dogodile i da se slože oko koraka kako bi se poboljšao izborni postupak, posebno reformom glasačkog popisa, pristupa medijima i uravnoteženog izvještavanja te Nacionalnog izbornog odbora, kao i oko strukturnih reformi u područjima koja će doprinijeti dugoročnom razvoju Kambodže, uključujući reformu pravosuđa, reformu nacionalne skupštine i druge napore kako bi se pospješilo dobro upravljanje i demokracija; |
| --- | --- |

8.

za zabrinutošću primjećuje spor koji traje oko navodnih nepravilnosti u izbornom postupku; poziva političke stranke da rade zajedno kako bi utvrdile sve nepravilnosti koje su se dogodile i da se slože oko koraka kako bi se poboljšao izborni postupak, posebno reformom glasačkog popisa, pristupa medijima i uravnoteženog izvještavanja te Nacionalnog izbornog odbora, kao i oko strukturnih reformi u područjima koja će doprinijeti dugoročnom razvoju Kambodže, uključujući reformu pravosuđa, reformu nacionalne skupštine i druge napore kako bi se pospješilo dobro upravljanje i demokracija;

| 9. | poziva kambodžansku vladu da prihvati nezavisnu međunarodno potpomognutu istragu navoda o prijevari s glasovima i o drugim nepravilnostima oko izbora u srpnju 2013.; |
| --- | --- |

9.

poziva kambodžansku vladu da prihvati nezavisnu međunarodno potpomognutu istragu navoda o prijevari s glasovima i o drugim nepravilnostima oko izbora u srpnju 2013.;

| 10. | poziva kambodžansku vladu i parlament da usvoje i provedu zakone kako bi osigurali da pravni sustav funkcionira nezavisno od političke kontrole i korupcije; |
| --- | --- |

10.

poziva kambodžansku vladu i parlament da usvoje i provedu zakone kako bi osigurali da pravni sustav funkcionira nezavisno od političke kontrole i korupcije;

| 11. | poziva kambodžansku vladu da osnuje nacionalnu instituciju za ljudska prava, da u potpunosti surađuje s Posebnim postupcima UN-a i da dopusti, posebice, posjet posebnog izvjestitelja o neovisnosti sudaca i odvjetnika te posebnog izvjestitelja o pravima na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja; |
| --- | --- |

11.

poziva kambodžansku vladu da osnuje nacionalnu instituciju za ljudska prava, da u potpunosti surađuje s Posebnim postupcima UN-a i da dopusti, posebice, posjet posebnog izvjestitelja o neovisnosti sudaca i odvjetnika te posebnog izvjestitelja o pravima na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja;

| 12. | potiče kambodžansku vladu da prekine sva prisilna iseljavanja i uvede i provede moratorij na iseljavanja u Kambodži dok ne uspostavi transparentne i pouzdane pravne okvire i relevantne politike kako bi se osiguralo da su iseljavanja provedena samo u skladu s međunarodnim standardima; poziva međunarodna trgovačka društva da ne iskorištavaju izravno ta prisilna iseljavanja bez pravedne naknade; |
| --- | --- |

12.

potiče kambodžansku vladu da prekine sva prisilna iseljavanja i uvede i provede moratorij na iseljavanja u Kambodži dok ne uspostavi transparentne i pouzdane pravne okvire i relevantne politike kako bi se osiguralo da su iseljavanja provedena samo u skladu s međunarodnim standardima; poziva međunarodna trgovačka društva da ne iskorištavaju izravno ta prisilna iseljavanja bez pravedne naknade;

| 13. | pozdravlja posjet posebnog izvjestitelja UN-a o situaciji s ljudskim pravima u Kambodži od 12. do 17. siječnja 2014. i traži od kambodžanske vlade da se pridržava preporuka koje su navedene u izvješćima izvjestitelja; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja posjet posebnog izvjestitelja UN-a o situaciji s ljudskim pravima u Kambodži od 12. do 17. siječnja 2014. i traži od kambodžanske vlade da se pridržava preporuka koje su navedene u izvješćima izvjestitelja;

| 14. | a pozdravlja inicijative poput nedavno pokrenute Inicijative za transparentnost odjevnih industrija (GITI), zamišljene kao zajednički pristup vlada, poslovnog sektora i građanskog društva u zemljama proizvodnje i potrošnje te usmjerene na postizanje dogovora o sveobuhvatnim, zajednički nadziranim standardima rada; |
| --- | --- |

14.

a pozdravlja inicijative poput nedavno pokrenute Inicijative za transparentnost odjevnih industrija (GITI), zamišljene kao zajednički pristup vlada, poslovnog sektora i građanskog društva u zemljama proizvodnje i potrošnje te usmjerene na postizanje dogovora o sveobuhvatnim, zajednički nadziranim standardima rada;

| 15. | poziva institucije EU-a, države članice i europska i multinacionalna trgovačka društva da aktivno podržavaju ovu i slične inicijative te da se uključe u etičke, društveno odgovorne poslovne prakse, uključujući jamčenje poštenih standarda rada i egzistencijalnog minimuma plaće, priznajući pravo na osnivanje sindikata i uključivanje u kolektivno pregovaranje te osiguravajući sigurne i humane radne uvjete za sve radnike; |
| --- | --- |

15.

poziva institucije EU-a, države članice i europska i multinacionalna trgovačka društva da aktivno podržavaju ovu i slične inicijative te da se uključe u etičke, društveno odgovorne poslovne prakse, uključujući jamčenje poštenih standarda rada i egzistencijalnog minimuma plaće, priznajući pravo na osnivanje sindikata i uključivanje u kolektivno pregovaranje te osiguravajući sigurne i humane radne uvjete za sve radnike;

| 16. | poziva Komisiju da hitno djeluje na temelju zaključaka nedavne procjene učinka na ljudska prava funkcioniranja inicijative EU-a Sve osim oružja u Kambodži te da razmotri uključivanje, u kriterije za izvoznike iz najslabije razvijenih zemalja koji žele iskoristiti povlastice inicijative Sve osim oružja, obvezu da svjedoče da nisu iseljavali ljude s njihove zemlje i iz domova bez primjerene naknade; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da hitno djeluje na temelju zaključaka nedavne procjene učinka na ljudska prava funkcioniranja inicijative EU-a Sve osim oružja u Kambodži te da razmotri uključivanje, u kriterije za izvoznike iz najslabije razvijenih zemalja koji žele iskoristiti povlastice inicijative Sve osim oružja, obvezu da svjedoče da nisu iseljavali ljude s njihove zemlje i iz domova bez primjerene naknade;

| 17. | poziva Potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da pažljivo prati situaciju u Kambodži; |
| --- | --- |

17.

poziva Potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da pažljivo prati situaciju u Kambodži;

Laos

| 18. | poziva laosku vladu da razjasni stanje istrage o boravištu Sombatha Somphonea, odgovori na mnogobrojna otvorena pitanja oko Sombathovog nestanka te da zatraži i prihvati pomoć stranih forenzičkih i policijskih stručnjaka; |
| --- | --- |

18.

poziva laosku vladu da razjasni stanje istrage o boravištu Sombatha Somphonea, odgovori na mnogobrojna otvorena pitanja oko Sombathovog nestanka te da zatraži i prihvati pomoć stranih forenzičkih i policijskih stručnjaka;

| 19. | smatra da izostanak reakcije od strane laoske vlade potiče sumnje da bi vlasti mogle biti uključene u njegovu otmicu; |
| --- | --- |

19.

smatra da izostanak reakcije od strane laoske vlade potiče sumnje da bi vlasti mogle biti uključene u njegovu otmicu;

| 20. | ponavlja svoj poziv Potpredsjednici/Visokoj predstavnici da pažljivo prati istrage laoske vlade po pitanju nestanka Sombatha Somphonea; |
| --- | --- |

20.

ponavlja svoj poziv Potpredsjednici/Visokoj predstavnici da pažljivo prati istrage laoske vlade po pitanju nestanka Sombatha Somphonea;

| 21. | poziva države članice da i dalje pokreću pitanje slučaja Sombatha Somphonea kod laoske vlade; naglašava da prisilni nestanci ostaju velika prepreka pridruživanju Laosa Vijeću UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice da i dalje pokreću pitanje slučaja Sombatha Somphonea kod laoske vlade; naglašava da prisilni nestanci ostaju velika prepreka pridruživanju Laosa Vijeću UN-a za ljudska prava;

| 22. | poziva laosku vladu da pokrene temeljitu, nepristranu i učinkovitu istragu svih navoda o prisilnim nestancima te da riješi pitanje represije građanskih i političkih prava, uključujući slobode izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja u Laosu kako bi osigurala poštovanje i zaštitu prava svih boraca za ljudska prava, aktivista, manjina i članova građanskog društva te kako bi zaštitila pravo na slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja; |
| --- | --- |

22.

poziva laosku vladu da pokrene temeljitu, nepristranu i učinkovitu istragu svih navoda o prisilnim nestancima te da riješi pitanje represije građanskih i političkih prava, uključujući slobode izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja u Laosu kako bi osigurala poštovanje i zaštitu prava svih boraca za ljudska prava, aktivista, manjina i članova građanskog društva te kako bi zaštitila pravo na slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja;

| 23. | poziva laosku vladu da bez daljnjeg odgađanja ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, potpisanu 2008. godine. |
| --- | --- |

23.

poziva laosku vladu da bez daljnjeg odgađanja ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, potpisanu 2008. godine.

| 24. | poziva laoske vlasti da osiguraju promicanje reformi koje jamče poštovanje temeljnih ljudskih prava i podsjeća Laos na njegove međunarodne obveze iz ugovora o ljudskim pravima koje je ratificirao; |
| --- | --- |

24.

poziva laoske vlasti da osiguraju promicanje reformi koje jamče poštovanje temeljnih ljudskih prava i podsjeća Laos na njegove međunarodne obveze iz ugovora o ljudskim pravima koje je ratificirao;

| 25. | izražava zabrinutost zbog prisilnog izvlaštenja i iseljavanja bez naknade te korupcije u Laosu; |
| --- | --- |

25.

izražava zabrinutost zbog prisilnog izvlaštenja i iseljavanja bez naknade te korupcije u Laosu;

o

o o

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, tajništvu ASEAN-a, glavnom tajniku UN-a, Visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, vladi i Nacionalnoj skupštini Kraljevstva Kambodže i vladi i parlamentu Laosa. |
| --- | --- |

26.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, tajništvu ASEAN-a, glavnom tajniku UN-a, Visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, vladi i Nacionalnoj skupštini Kraljevstva Kambodže i vladi i parlamentu Laosa.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/149

---

P7_TA(2014)0045

Nedavni izbori u Bangladešu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o nedavnim izborima u Bangladešu (2014/2516(RSP))

(2016/C 482/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o Bangladešu, posebno one od 21. studenog 2013. o Bangladešu: ljudska prava i nadolazeći izbori (1), od 23. svibnja 2013. o uvjetima na radu te zdravstvenim i sigurnosnim standardima nakon nedavnih požara u tvornicama i urušavanja zgrade u Bangladešu (2), od 14. ožujka 2013. o stanju u Bangladešu (3) i od 17. siječnja 2013. o nedavnim žrtvama požara u tvornicama tekstila, poglavito u Bangladešu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o Bangladešu, posebno one od 21. studenog 2013. o Bangladešu: ljudska prava i nadolazeći izbori (1), od 23. svibnja 2013. o uvjetima na radu te zdravstvenim i sigurnosnim standardima nakon nedavnih požara u tvornicama i urušavanja zgrade u Bangladešu (2), od 14. ožujka 2013. o stanju u Bangladešu (3) i od 17. siječnja 2013. o nedavnim žrtvama požara u tvornicama tekstila, poglavito u Bangladešu (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu Visoke predstavnice Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o parlamentarnim izborima u Bangladešu od 9. siječnja 2014. i izjavu Visoke predstavnice Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o pripremama za opće izbore u Bangladešu od 30. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visoke predstavnice Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o parlamentarnim izborima u Bangladešu od 9. siječnja 2014. i izjavu Visoke predstavnice Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o pripremama za opće izbore u Bangladešu od 30. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Visoke predstavnice Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o izbornoj promatračkoj misiji EU-a u Bangladešu od 20. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Visoke predstavnice Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku Catherine Ashton o izbornoj promatračkoj misiji EU-a u Bangladešu od 20. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za tisak visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Navi Pillay pod naslovom „Politika sračunatog rizika Bangladeš dovodi do ruba” od 1. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za tisak visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Navi Pillay pod naslovom „Politika sračunatog rizika Bangladeš dovodi do ruba” od 1. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 5. siječnja 2014. opći izbori u Bangladešu održani pod pokroviteljstvom privremene vlade na čelu s bivšom i sadašnjom premijerkom Sheikh Hasinom koja je raskrstila s tradicionalnim bangladeškim sustavom neutralne privremene vlade uvođenjem 15. amandmana u Ustav 2011.; |
| --- | --- |

A.

budući da su 5. siječnja 2014. opći izbori u Bangladešu održani pod pokroviteljstvom privremene vlade na čelu s bivšom i sadašnjom premijerkom Sheikh Hasinom koja je raskrstila s tradicionalnim bangladeškim sustavom neutralne privremene vlade uvođenjem 15. amandmana u Ustav 2011.;

| B. | budući da je 2013. navodno bila najteža godina u pogledu nasilja u povijesti Bangladeša nakon njegovog osamostaljenja te da je predizborno i izborno razdoblje posebno obilježilo sveopće nasilje s blokadama, štrajkovima i zastrašivanjem glasača u organizaciji oporbe, s preko 300 ubijenih od početka 2013., uključujući barem 18 ubijenih na sam dan izbora što je paraliziralo krhko gospodarstvo Bangladeša; |
| --- | --- |

B.

budući da je 2013. navodno bila najteža godina u pogledu nasilja u povijesti Bangladeša nakon njegovog osamostaljenja te da je predizborno i izborno razdoblje posebno obilježilo sveopće nasilje s blokadama, štrajkovima i zastrašivanjem glasača u organizaciji oporbe, s preko 300 ubijenih od početka 2013., uključujući barem 18 ubijenih na sam dan izbora što je paraliziralo krhko gospodarstvo Bangladeša;

| C. | budući da je oporbeni savez pod vodstvom Nacionalističke partije Bangladeša (NPB) koja je inzistirala na privremenoj vladi bez političkih stranaka bojkotirao izbore što je rezultiralo naveliko neospornom pobjedom vladajuće Lige Awami u više od pola izbornih jedinica i slabim odazivom glasača; budući da je zbog nasilja izborna komisija navodno morala privremeno obustaviti glasovanje na preko 300 glasačkih mjesta; |
| --- | --- |

C.

budući da je oporbeni savez pod vodstvom Nacionalističke partije Bangladeša (NPB) koja je inzistirala na privremenoj vladi bez političkih stranaka bojkotirao izbore što je rezultiralo naveliko neospornom pobjedom vladajuće Lige Awami u više od pola izbornih jedinica i slabim odazivom glasača; budući da je zbog nasilja izborna komisija navodno morala privremeno obustaviti glasovanje na preko 300 glasačkih mjesta;

| D. | budući da dvije glavne stranke u Bangladešu njeguju dugu tradiciju beskompromisnog sukoba i nepovjerenja koja ugrožava impresivan društveni i gospodarski napredak koji je Bangladeš ostvario u posljednjem desetljeću; |
| --- | --- |

D.

budući da dvije glavne stranke u Bangladešu njeguju dugu tradiciju beskompromisnog sukoba i nepovjerenja koja ugrožava impresivan društveni i gospodarski napredak koji je Bangladeš ostvario u posljednjem desetljeću;

| E. | budući da je misija UN-a, koju je vodio Óscar Fernández-Taranco i kojoj je namjera bila posredovati pri postizanju kompromisa, završila svoj petodnevni posjet 5. listopada 2013. ne postigavši napredak; |
| --- | --- |

E.

budući da je misija UN-a, koju je vodio Óscar Fernández-Taranco i kojoj je namjera bila posredovati pri postizanju kompromisa, završila svoj petodnevni posjet 5. listopada 2013. ne postigavši napredak;

| F. | budući da je glavni tajnik UN-a Ban Ki-mun izrazio žaljenje zbog toga što dvije strane nisu postigle sporazum prije izbora i pozvao sve strane da osiguraju mirno okružje „u kojem je ljudima omogućeno pravo okupljanja i izražavanja”; |
| --- | --- |

F.

budući da je glavni tajnik UN-a Ban Ki-mun izrazio žaljenje zbog toga što dvije strane nisu postigle sporazum prije izbora i pozvao sve strane da osiguraju mirno okružje „u kojem je ljudima omogućeno pravo okupljanja i izražavanja”;

| G. | budući da EU ima dobre, dugotrajne odnose s Bangladešom, uključujući u okviru Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj; budući da ipak nije poslao izbornu promatračku misiju u Bangladeš jer uvjeti za održavanje odgovarajućih izbora nisu bili ispunjeni zbog nepostojanja oporbenih kandidata; |
| --- | --- |

G.

budući da EU ima dobre, dugotrajne odnose s Bangladešom, uključujući u okviru Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj; budući da ipak nije poslao izbornu promatračku misiju u Bangladeš jer uvjeti za održavanje odgovarajućih izbora nisu bili ispunjeni zbog nepostojanja oporbenih kandidata;

| H. | budući da je izborna komisija Bangladeša izbore proglasila slobodnima, pravednima i vjerodostojnima i budući da je nova vlada pod vodstvom premijerke Sheikh Hasine dala prisegu; budući da je odaziv birača na ovim izborima bio vrlo slab, 40 % prema vladinim podacima, 20 % prema podacima diplomata iz Dhake te čak i slabiji prema podacima predstavnika oporbe; |
| --- | --- |

H.

budući da je izborna komisija Bangladeša izbore proglasila slobodnima, pravednima i vjerodostojnima i budući da je nova vlada pod vodstvom premijerke Sheikh Hasine dala prisegu; budući da je odaziv birača na ovim izborima bio vrlo slab, 40 % prema vladinim podacima, 20 % prema podacima diplomata iz Dhake te čak i slabiji prema podacima predstavnika oporbe;

| I. | budući da je čelnici oporbe Khaledi Zii ograničeno kretanje, da su istaknuti članovi Nacionalističke partije Bangladeša nedavno uhićeni te da su brojne pristaše te stranke navodno u bijegu iz straha od represalija; |
| --- | --- |

I.

budući da je čelnici oporbe Khaledi Zii ograničeno kretanje, da su istaknuti članovi Nacionalističke partije Bangladeša nedavno uhićeni te da su brojne pristaše te stranke navodno u bijegu iz straha od represalija;

| J. | budući da oporba NPB-a i dalje surađuje s organizacijom Jamaat-e-Islami i frakcijskom skupinom Hafezat-e-Islam koje se smatraju glavnim uzročnicima nasilja; |
| --- | --- |

J.

budući da oporba NPB-a i dalje surađuje s organizacijom Jamaat-e-Islami i frakcijskom skupinom Hafezat-e-Islam koje se smatraju glavnim uzročnicima nasilja;

| K. | budući da je 12. prosinca 2013. Abdul Quader Molla, istaknuti član organizacije Jamaat-e-Islami, postao prva osoba smaknuta zbog ratnih zločina počinjenih tijekom rata za neovisnost Bangladeša te budući da sudski postupci Međunarodnog suda za ratne zločine u Bangladešu predstavljaju naveliko osporavano izborno pitanje sa šest od sedam osoba okrivljenih za ratne zločine i osuđenih na smrt; |
| --- | --- |

K.

budući da je 12. prosinca 2013. Abdul Quader Molla, istaknuti član organizacije Jamaat-e-Islami, postao prva osoba smaknuta zbog ratnih zločina počinjenih tijekom rata za neovisnost Bangladeša te budući da sudski postupci Međunarodnog suda za ratne zločine u Bangladešu predstavljaju naveliko osporavano izborno pitanje sa šest od sedam osoba okrivljenih za ratne zločine i osuđenih na smrt;

| L. | budući da su militaristi organizacije Jammat e-Islami nakon izbora navodno nasilno napali i iz njihovih domova protjerali na tisuće građana pripadnika osjetljivih manjinskih skupina, poglavito hinduista, zbog razloga dijelom vezanih uz suđenja Međunarodnog suda za ratne zločine, budući da su svjedoci tužiteljstva bili većinom hinduisti; |
| --- | --- |

L.

budući da su militaristi organizacije Jammat e-Islami nakon izbora navodno nasilno napali i iz njihovih domova protjerali na tisuće građana pripadnika osjetljivih manjinskih skupina, poglavito hinduista, zbog razloga dijelom vezanih uz suđenja Međunarodnog suda za ratne zločine, budući da su svjedoci tužiteljstva bili većinom hinduisti;

| M. | budući da je barem jedan svjedok Međunarodnog suda za ratne zločine, Mustafa Howalder, ubijen u svom domu 10. prosinca 2013.; |
| --- | --- |

M.

budući da je barem jedan svjedok Međunarodnog suda za ratne zločine, Mustafa Howalder, ubijen u svom domu 10. prosinca 2013.;

| 1. | snažno osuđuje ubojstva i sveopće nasilje koje je bjesnilo zemljom prije i tijekom izbora u siječnju 2014., a posebno napade na vjerske i kulturne manjine te ostale osjetljive skupine; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog paralize svakodnevnog života u Bangladešu uzrokovane štrajkovima i blokadama te sukobom dvaju političkih stožera; |
| --- | --- |

1.

snažno osuđuje ubojstva i sveopće nasilje koje je bjesnilo zemljom prije i tijekom izbora u siječnju 2014., a posebno napade na vjerske i kulturne manjine te ostale osjetljive skupine; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog paralize svakodnevnog života u Bangladešu uzrokovane štrajkovima i blokadama te sukobom dvaju političkih stožera;

| 2. | poziva vladu Bangladeša da odmah zaustavi sve represivne metode sigurnosnih snaga, uključujući slijepo korištenje ubojitog streljiva i mučenje u pritvoru te da na slobodu pusti samovoljno uhićene oporbene političare; potiče ma pravovremeno, neovisno i transparentno provođenje istraga o nedavnim slučajevima nasilne smrti prije i nakon izbora i poziva na to da se počinitelji, uključujući pripadnike sigurnosnih službi, privedu pravdi; |
| --- | --- |

2.

poziva vladu Bangladeša da odmah zaustavi sve represivne metode sigurnosnih snaga, uključujući slijepo korištenje ubojitog streljiva i mučenje u pritvoru te da na slobodu pusti samovoljno uhićene oporbene političare; potiče ma pravovremeno, neovisno i transparentno provođenje istraga o nedavnim slučajevima nasilne smrti prije i nakon izbora i poziva na to da se počinitelji, uključujući pripadnike sigurnosnih službi, privedu pravdi;

| 3. | ističe primjer Bangladeša kao tolerantnog društva unutar svjetovne države i poziva vlasti Bangladeša da osiguraju pojačanu zaštitu ugroženih etničkih i vjerskih manjina te učinkovito kažnjavanje svih poticatelja nasilja između zajednica; |
| --- | --- |

3.

ističe primjer Bangladeša kao tolerantnog društva unutar svjetovne države i poziva vlasti Bangladeša da osiguraju pojačanu zaštitu ugroženih etničkih i vjerskih manjina te učinkovito kažnjavanje svih poticatelja nasilja između zajednica;

| 4. | iskreno žali zbog činjenice da parlament Bangladeša i političke stranke prije izbora nisu pronašli rješenje za uključiv mehanizam te poziva vladu i oporbu da hitno stave najbolje interese Bangladeša na prvo mjesto i postignu kompromis koji bi narodu Bangladeša dao priliku da izrazi svoju demokratsku volju na odgovarajući način; vjeruje da u obzir treba uzeti sve mogućnosti, uključujući i prijevremene izbore, ako sve zakonite stranke odluče sudjelovati i ponuditi izbor glasačima; |
| --- | --- |

4.

iskreno žali zbog činjenice da parlament Bangladeša i političke stranke prije izbora nisu pronašli rješenje za uključiv mehanizam te poziva vladu i oporbu da hitno stave najbolje interese Bangladeša na prvo mjesto i postignu kompromis koji bi narodu Bangladeša dao priliku da izrazi svoju demokratsku volju na odgovarajući način; vjeruje da u obzir treba uzeti sve mogućnosti, uključujući i prijevremene izbore, ako sve zakonite stranke odluče sudjelovati i ponuditi izbor glasačima;

| 5. | poziva EU na korištenje svih dostupnih sredstava kojima bi se pomogao taj proces ako to od njega bude zatraženo te na puno korištenje svih svojih izvora, poglavito Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava te Instrumenta za stabilnost; također poziva njegovu Upravu za podršku demokraciji da u Bangladešu uspostavi središnje mjesto za aktivnosti Ureda za promicanje parlamentarne demokracije (OPPD); |
| --- | --- |

5.

poziva EU na korištenje svih dostupnih sredstava kojima bi se pomogao taj proces ako to od njega bude zatraženo te na puno korištenje svih svojih izvora, poglavito Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava te Instrumenta za stabilnost; također poziva njegovu Upravu za podršku demokraciji da u Bangladešu uspostavi središnje mjesto za aktivnosti Ureda za promicanje parlamentarne demokracije (OPPD);

| 6. | vjeruje da je u interesu bolje budućnosti Bangladeša da demokratske stranke razvijaju ozračje uzajamnog poštovanja; potiče NPB da se otvoreno distancira od organizacija Jamaat-e-Islami i Hafezat-e-Islam; |
| --- | --- |

6.

vjeruje da je u interesu bolje budućnosti Bangladeša da demokratske stranke razvijaju ozračje uzajamnog poštovanja; potiče NPB da se otvoreno distancira od organizacija Jamaat-e-Islami i Hafezat-e-Islam;

| 7. | naglašava da se stranke koje pribjegavaju terorističkim radnjama trebaju zabraniti; |
| --- | --- |

7.

naglašava da se stranke koje pribjegavaju terorističkim radnjama trebaju zabraniti;

| 8. | priznaje da je unatoč znatnim nedostacima Međunarodni sud za ratne zločine odigrao važnu ulogu pri pružanju pravne zaštite i završetka za žrtve i one pogođene ratom za neovisnost Bangladeša; |
| --- | --- |

8.

priznaje da je unatoč znatnim nedostacima Međunarodni sud za ratne zločine odigrao važnu ulogu pri pružanju pravne zaštite i završetka za žrtve i one pogođene ratom za neovisnost Bangladeša;

| 9. | ipak izražava zabrinutost zbog sve većeg broja osoba osuđenih na smrt u Bangladešu, izuzev šest osoba koje je Međunarodni sud za ratne zločine osudio na smrt, a posebno zbog osude na smrt 152 vojnika zbog krvave pobune 2009. i nedavnog smaknuća Abdula Quadera Molle; poziva vladu i parlament da ukinu smrtnu osudu te da preinače sve smrtne osude; također poziva vlasti da hitno uspostave učinkovit mehanizam zaštite svjedoka u slučajevima pred Međunarodnim sudom za ratne zločine; |
| --- | --- |

9.

ipak izražava zabrinutost zbog sve većeg broja osoba osuđenih na smrt u Bangladešu, izuzev šest osoba koje je Međunarodni sud za ratne zločine osudio na smrt, a posebno zbog osude na smrt 152 vojnika zbog krvave pobune 2009. i nedavnog smaknuća Abdula Quadera Molle; poziva vladu i parlament da ukinu smrtnu osudu te da preinače sve smrtne osude; također poziva vlasti da hitno uspostave učinkovit mehanizam zaštite svjedoka u slučajevima pred Međunarodnim sudom za ratne zločine;

| 10. | također poziva vladu na reviziju Akta o informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te Akta protiv terorizma koje je posljednja vlada postrožila i koji mogu dovesti do proizvoljne kriminalizacije građana; |
| --- | --- |

10.

također poziva vladu na reviziju Akta o informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te Akta protiv terorizma koje je posljednja vlada postrožila i koji mogu dovesti do proizvoljne kriminalizacije građana;

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Bangladeša. |
| --- | --- |

11.

nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Bangladeša.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0516.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0230.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0100.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0027.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/152

---

P7_TA(2014)0046

Nedavni potezi u pravcu kriminalizacije LGBTI osoba

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o nedavnim pokušajima kojima bi se kriminalizirali lezbijke, homoseksualci, biseksualci, transrodne i interseksualne (LGBTI) osobe (2014/2517(RSP))

(2016/C 482/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda te Ustav Indije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda te Ustav Indije,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava A/HRC/17/19 od 17. lipnja 2011. o ljudskim pravima, spolnoj orijentaciji i rodnom identitetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava A/HRC/17/19 od 17. lipnja 2011. o ljudskim pravima, spolnoj orijentaciji i rodnom identitetu,

| — | uzimajući u obzir drugu reviziju Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (Sporazum iz Cotonoua), kao i klauzule o ljudskim pravima koje sporazum sadržava, a posebno članak 8., stavak 4. i članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugu reviziju Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (Sporazum iz Cotonoua), kao i klauzule o ljudskim pravima koje sporazum sadržava, a posebno članak 8., stavak 4. i članak 9.,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3., stavak 5., i članak 21. Ugovora o Europskoj uniji te članak 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojima se Europska unija i njezine države članice obvezuju podržavati i promicati opća ljudska prava i zaštitu pojedinaca u njihovim odnosima s ostatkom svijeta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3., stavak 5., i članak 21. Ugovora o Europskoj uniji te članak 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojima se Europska unija i njezine države članice obvezuju podržavati i promicati opća ljudska prava i zaštitu pojedinaca u njihovim odnosima s ostatkom svijeta,

| — | uzimajući u obzir paket mjera Vijeća za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba, koje je Vijeće donijelo 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera Vijeća za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba, koje je Vijeće donijelo 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Potpredsjednice Europske komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. prosinca 2013. o donošenju prijedloga zakona protiv homoseksualnosti u Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Potpredsjednice Europske komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. prosinca 2013. o donošenju prijedloga zakona protiv homoseksualnosti u Ugandi,

| — | uzimajći u obzir izjavu Catherine Ashton od 15. siječnja 2014. u kojoj izražava zabrinutost zbog davanja zakonske snage prijedlogu zakona o zabrani istospolnih brakova u Nigeriji, , |
| --- | --- |

—

uzimajći u obzir izjavu Catherine Ashton od 15. siječnja 2014. u kojoj izražava zabrinutost zbog davanja zakonske snage prijedlogu zakona o zabrani istospolnih brakova u Nigeriji, ,

| — | uzimajući u obzir svoju prethodnu rezoluciju od 5. srpnja 2012. o nasilju nad lezbijkama i pravima lezbijka, homoseksualaca, biseksualaca, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba u Africi (1), svoje stajalište od 13. lipnja 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma o drugoj izmjeni Sporazuma o partnerstvu između članova afričke, karipske i pacifičke grupe zemalja s jedne strane i Europske zajednice i država članica s druge strane koji je potpisan u Cotonou 23. lipnja 2000. kako je prvi put izmijenjen u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2), te svoju rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Godišnjem izvješću EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. i politiku Europske unije po tom pitanju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju prethodnu rezoluciju od 5. srpnja 2012. o nasilju nad lezbijkama i pravima lezbijka, homoseksualaca, biseksualaca, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba u Africi (1), svoje stajalište od 13. lipnja 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma o drugoj izmjeni Sporazuma o partnerstvu između članova afričke, karipske i pacifičke grupe zemalja s jedne strane i Europske zajednice i država članica s druge strane koji je potpisan u Cotonou 23. lipnja 2000. kako je prvi put izmijenjen u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2), te svoju rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Godišnjem izvješću EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. i politiku Europske unije po tom pitanju (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije od 17. prosinca 2009. o Ugandi: prijedlog zakona protiv homoseksualnosti (4), od 16. prosinca 2010. o Ugandi: prijedlog takozvanog Bahatijevog zakona i diskriminaciju pripadnika skupine LGBT (5), od 17. veljače 2011. o Ugandi: ubojstvo Davida Katoa (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije od 17. prosinca 2009. o Ugandi: prijedlog zakona protiv homoseksualnosti (4), od 16. prosinca 2010. o Ugandi: prijedlog takozvanog Bahatijevog zakona i diskriminaciju pripadnika skupine LGBT (5), od 17. veljače 2011. o Ugandi: ubojstvo Davida Katoa (6),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije od 15. ožujka 2012. (7) i 4. srpnja 2013. (8) o stanju u Nigeriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije od 15. ožujka 2012. (7) i 4. srpnja 2013. (8) o stanju u Nigeriji,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. svibnja 2011. o stanju pregovora o slobodnoj trgovini između EU-a i Indije (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. svibnja 2011. o stanju pregovora o slobodnoj trgovini između EU-a i Indije (9),

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su svi ljudi rođeni slobodni i jednaki, s dostojanstvom i pravima; budući da sve države imaju obvezu spriječiti nasilje, poticanje na mržnju i stigmatizaciju koja se temelji na individualnim karakteristikama, uključujući spolnu orijentaciju, rodni identitet i spolno izražavanje; |
| --- | --- |

A.

budući da su svi ljudi rođeni slobodni i jednaki, s dostojanstvom i pravima; budući da sve države imaju obvezu spriječiti nasilje, poticanje na mržnju i stigmatizaciju koja se temelji na individualnim karakteristikama, uključujući spolnu orijentaciju, rodni identitet i spolno izražavanje;

| B. | budući da čak 78 zemalja još uvijek smatra da su spolni odnosi s obostranim pristankom između odraslih osoba istog spola zločin, te njih sedam za te „zločine” predviđa smrtnu kaznu (Iran, Mauritanija, neki dijelovi Nigerije, Saudijska Arabija, dijelovi Somalije, Sudan i Jemen); budući da su ta pravna ograničenja zastarjela u kontekstu opće integracije prava lezbijka, homoseksualaca, biseksualaca, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba tijekom proteklih desetljeća i budući da pozitivni napreci u mnogim zemljama trebaju poslužiti kao primjer općeg poboljšanja situacije pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

B.

budući da čak 78 zemalja još uvijek smatra da su spolni odnosi s obostranim pristankom između odraslih osoba istog spola zločin, te njih sedam za te „zločine” predviđa smrtnu kaznu (Iran, Mauritanija, neki dijelovi Nigerije, Saudijska Arabija, dijelovi Somalije, Sudan i Jemen); budući da su ta pravna ograničenja zastarjela u kontekstu opće integracije prava lezbijka, homoseksualaca, biseksualaca, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba tijekom proteklih desetljeća i budući da pozitivni napreci u mnogim zemljama trebaju poslužiti kao primjer općeg poboljšanja situacije pripadnika skupine LGBTI;

| C. | budući da su se spolni odnosi s obostranim pristankom osoba istog spola već kažnjavali kaznom od sedam godina zatvora u Ugandi i sedam godina zatvora u Nigeriji (ili smrtnom kaznom u 12 država u kojima je na snazi šerijatski zakon) te su dekriminalizirani u Indiji presudom drugostupanjskog suda u Delhiju; |
| --- | --- |

C.

budući da su se spolni odnosi s obostranim pristankom osoba istog spola već kažnjavali kaznom od sedam godina zatvora u Ugandi i sedam godina zatvora u Nigeriji (ili smrtnom kaznom u 12 država u kojima je na snazi šerijatski zakon) te su dekriminalizirani u Indiji presudom drugostupanjskog suda u Delhiju;

| D. | budući da je 20. prosinca 2013. parlament Ugande usvojio zakon protiv homoseksualnosti kojim se kažnjava pružanje potpore pravima pripadnika skupine LGBTI kaznom zatvora do sedam godina, neprijavljivanje pripadnika skupine LGBTI kaznom zatvora do tri godine te „počinitelje u povratu” ili počinitelje koji su zaraženi HIV-om doživotnim zatvorom i budući da su spolni odnosi s obostranim pristankom istospolnih osoba već zakonski kažnjivi u okviru poglavlja 145. kaznenog zakona Ugande; |
| --- | --- |

D.

budući da je 20. prosinca 2013. parlament Ugande usvojio zakon protiv homoseksualnosti kojim se kažnjava pružanje potpore pravima pripadnika skupine LGBTI kaznom zatvora do sedam godina, neprijavljivanje pripadnika skupine LGBTI kaznom zatvora do tri godine te „počinitelje u povratu” ili počinitelje koji su zaraženi HIV-om doživotnim zatvorom i budući da su spolni odnosi s obostranim pristankom istospolnih osoba već zakonski kažnjivi u okviru poglavlja 145. kaznenog zakona Ugande;

| E. | budući da je 17. prosinca 2013. senat Nigerije donio zakon o zabrani istospolnih brakova kojim se kažnjavaju osobe u istospolnim vezama kaznom zatvora do 14 godina te osobe koje svjedoče istospolnim brakovima ili vode LGBTI barove, organizacije ili susrete, kaznom zatvora do deset godina; budući da je u siječnju 2014. prijedlog zakona potpisao predsjednik Goodluck Jonathan i time mu dao zakonsku snagu; |
| --- | --- |

E.

budući da je 17. prosinca 2013. senat Nigerije donio zakon o zabrani istospolnih brakova kojim se kažnjavaju osobe u istospolnim vezama kaznom zatvora do 14 godina te osobe koje svjedoče istospolnim brakovima ili vode LGBTI barove, organizacije ili susrete, kaznom zatvora do deset godina; budući da je u siječnju 2014. prijedlog zakona potpisao predsjednik Goodluck Jonathan i time mu dao zakonsku snagu;

| F. | budući da je 11. prosinca 2013. indijski Vrhovni sud odbacio odluku drugostupanjskog suda u Delhiju iz 2009. prema kojoj je poglavlje 377. kaznenog zakona Indije zakon iz kolonijalnog razdoblja kojim se zabranjuje homoseksualnost i time krši načelo ravnopravnosti iz indijskog Ustava, čime se ponovno kriminalizira homoseksualnost kaznom zatvora koja može biti i doživotna; |
| --- | --- |

F.

budući da je 11. prosinca 2013. indijski Vrhovni sud odbacio odluku drugostupanjskog suda u Delhiju iz 2009. prema kojoj je poglavlje 377. kaznenog zakona Indije zakon iz kolonijalnog razdoblja kojim se zabranjuje homoseksualnost i time krši načelo ravnopravnosti iz indijskog Ustava, čime se ponovno kriminalizira homoseksualnost kaznom zatvora koja može biti i doživotna;

| G. | budući da je u lipnju 2013. ruska Duma donijela zakon kojim se zabranjuje takozvana „homoseksualna propaganda”, kojim se ozbiljno ograničava sloboda organizacija pripadnika skupine LGBTI na izražavanje te pravo na okupljanje i budući da mu je predsjednik Vladimir Putin svojim potpisom dao zakonsku snagu; |
| --- | --- |

G.

budući da je u lipnju 2013. ruska Duma donijela zakon kojim se zabranjuje takozvana „homoseksualna propaganda”, kojim se ozbiljno ograničava sloboda organizacija pripadnika skupine LGBTI na izražavanje te pravo na okupljanje i budući da mu je predsjednik Vladimir Putin svojim potpisom dao zakonsku snagu;

| H. | budući da mediji, javnosti i političke i vjerske vođe u tim državama pronalaze sve više načina kako zastrašiti pripadnike skupine LGBTI, ograničiti njihova prava i opravdati nasilje protiv njih; |
| --- | --- |

H.

budući da mediji, javnosti i političke i vjerske vođe u tim državama pronalaze sve više načina kako zastrašiti pripadnike skupine LGBTI, ograničiti njihova prava i opravdati nasilje protiv njih;

| I. | budući da su brojni šefovi država i vlada, vođe Ujedinjenih naroda, predstavnici vlada i parlamenata, EU (uključujući Vijeće, Parlament, Komisiju i Visokog predstavnika) i brojne svjetske ličnosti oštro osudile zakone kojima se kriminaliziraju pripadnici skupine LGBTI; |
| --- | --- |

I.

budući da su brojni šefovi država i vlada, vođe Ujedinjenih naroda, predstavnici vlada i parlamenata, EU (uključujući Vijeće, Parlament, Komisiju i Visokog predstavnika) i brojne svjetske ličnosti oštro osudile zakone kojima se kriminaliziraju pripadnici skupine LGBTI;

| 1. | strogo osuđuje te ozbiljne prijetnje univerzalnom pravu na život, slobodu od mučenja i okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg tretmana, privatnost te slobodu izražavanja i okupljanja, zajedno s diskriminacijom i pravnim ograničenjima nad pripadnicima skupine LGBTI i svih koji brane njihova ljudska prava; naglašava činjenicu da je ravnopravnost pripadnika skupine LGBTI neupitan čimbenik temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

strogo osuđuje te ozbiljne prijetnje univerzalnom pravu na život, slobodu od mučenja i okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg tretmana, privatnost te slobodu izražavanja i okupljanja, zajedno s diskriminacijom i pravnim ograničenjima nad pripadnicima skupine LGBTI i svih koji brane njihova ljudska prava; naglašava činjenicu da je ravnopravnost pripadnika skupine LGBTI neupitan čimbenik temeljnih ljudskih prava;

| 2. | strogo osuđuje donošenje sve represivnijih zakona protiv pripadnika skupine LGBTI; ponavlja da su spolna orijentacija i spolni identitet pitanja koja pripadaju u područje prava pojedinca na privatnost, kao što je zajamčeno međunarodnim pravom i nacionalnim ustavima; poziva prethodno spomenutih 78 država da prestanu kriminalizirati spolni odnos s obostranim pristankom odraslih osoba istoga spola; |
| --- | --- |

2.

strogo osuđuje donošenje sve represivnijih zakona protiv pripadnika skupine LGBTI; ponavlja da su spolna orijentacija i spolni identitet pitanja koja pripadaju u područje prava pojedinca na privatnost, kao što je zajamčeno međunarodnim pravom i nacionalnim ustavima; poziva prethodno spomenutih 78 država da prestanu kriminalizirati spolni odnos s obostranim pristankom odraslih osoba istoga spola;

| 3. | poziva predsjednika Ugande da se suzdrži od potpisivanja zakona protiv homoseksualnosti te da ukine poglavlje 145. kaznenog zakona Ugande; podsjeća vladu Ugande na njezine obveze prema međunarodnom pravu i Sporazumu iz Cotonoua, u kojima se poziva na poštovanje univerzalnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

3.

poziva predsjednika Ugande da se suzdrži od potpisivanja zakona protiv homoseksualnosti te da ukine poglavlje 145. kaznenog zakona Ugande; podsjeća vladu Ugande na njezine obveze prema međunarodnom pravu i Sporazumu iz Cotonoua, u kojima se poziva na poštovanje univerzalnih ljudskih prava;

| 4. | odlučno osuđuje donošenje i davanje zakonske snage zakonu o zabrani istospolnih brakova u Nigeriji; poziva predsjednika Nigerije da taj zakon stavi izvan snage, kao i poglavlja 214. i 217. kaznenog zakona Nigerije; |
| --- | --- |

4.

odlučno osuđuje donošenje i davanje zakonske snage zakonu o zabrani istospolnih brakova u Nigeriji; poziva predsjednika Nigerije da taj zakon stavi izvan snage, kao i poglavlja 214. i 217. kaznenog zakona Nigerije;

| 5. | naglašava činjenicu da je spolni odnos s obostranim pristankom odraslih osoba zakonit u Burkini Faso, Beninu, Čadu, Srednjoafričkoj Republici, Kongu, Demokratskoj Republici Kongo, Ekvatorskoj Gvineji, Gabonu, Gvineji Bisau, Côte d’Ivoire, Madagaskaru, Maliju, Nigeru, Ruandi i Južnoj Africi, te da je diskriminacija na temelju spolne orijentacije zabranjena južnoafričkim ustavom, čime se dokazuje da se afrički pristupi tom pitanju međusobno razlikuju; |
| --- | --- |

5.

naglašava činjenicu da je spolni odnos s obostranim pristankom odraslih osoba zakonit u Burkini Faso, Beninu, Čadu, Srednjoafričkoj Republici, Kongu, Demokratskoj Republici Kongo, Ekvatorskoj Gvineji, Gabonu, Gvineji Bisau, Côte d’Ivoire, Madagaskaru, Maliju, Nigeru, Ruandi i Južnoj Africi, te da je diskriminacija na temelju spolne orijentacije zabranjena južnoafričkim ustavom, čime se dokazuje da se afrički pristupi tom pitanju međusobno razlikuju;

| 6. | poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da izraze čvrsto protivljenje trima zakonima u pitanju te da pošalju jasnu poruku da će oni imati ozbiljne posljedice na bilateralne odnose dotičnih država s EU-om i državama članicama; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da izraze čvrsto protivljenje trima zakonima u pitanju te da pošalju jasnu poruku da će oni imati ozbiljne posljedice na bilateralne odnose dotičnih država s EU-om i državama članicama;

| 7. | pozdravlja inicijativu vlade Indije kojom se od Vrhovnog suda traži da učini reviziju svoje presude jer se njome krši ustavno načelo jednakosti; poziva parlament Indije da ukine poglavlje 377. kaznenog zakona Indije ako Vrhovni sud ne učini reviziju svoje presude; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja inicijativu vlade Indije kojom se od Vrhovnog suda traži da učini reviziju svoje presude jer se njome krši ustavno načelo jednakosti; poziva parlament Indije da ukine poglavlje 377. kaznenog zakona Indije ako Vrhovni sud ne učini reviziju svoje presude;

| 8. | duboko je zabrinut zbog negativnih posljedica zakona kojim se zabranjuje promicanje „netradicionalnih spolnih odnosa” u Rusiji, čime se povećava razina diskriminacije i nasilja nad pripadnicima skupine LGBTI; poziva ruske vlasti da ukinu taj zakon te potiče međunarodnu zajednicu da pomno prati razvoj događanja; |
| --- | --- |

8.

duboko je zabrinut zbog negativnih posljedica zakona kojim se zabranjuje promicanje „netradicionalnih spolnih odnosa” u Rusiji, čime se povećava razina diskriminacije i nasilja nad pripadnicima skupine LGBTI; poziva ruske vlasti da ukinu taj zakon te potiče međunarodnu zajednicu da pomno prati razvoj događanja;

| 9. | podsjeća da zakoni kojima se kriminaliziraju spolni odnos s obostranim pristankom odraslih osoba istoga spola te obrana ljudskih prava pripadnika skupine LGBTI predstavljaju znatnu prepreku u borbi protiv HIV-a/AIDS-a jer se time postupno povećava prenošenje virusa HIV i spolno prenosivih bolesti, budući da se rizične skupine boje interakcije sa zdravstvenim osobljem, te doprinosi ozračju ekstremne homofobije i diskriminacije; primjećuje da će ti zakoni, između ostaloga, još više otežati sprečavanje HIV-a/AIDS-a u zemljama s visokom stopom prisutnosti; |
| --- | --- |

9.

podsjeća da zakoni kojima se kriminaliziraju spolni odnos s obostranim pristankom odraslih osoba istoga spola te obrana ljudskih prava pripadnika skupine LGBTI predstavljaju znatnu prepreku u borbi protiv HIV-a/AIDS-a jer se time postupno povećava prenošenje virusa HIV i spolno prenosivih bolesti, budući da se rizične skupine boje interakcije sa zdravstvenim osobljem, te doprinosi ozračju ekstremne homofobije i diskriminacije; primjećuje da će ti zakoni, između ostaloga, još više otežati sprečavanje HIV-a/AIDS-a u zemljama s visokom stopom prisutnosti;

| 10. | naglašava da će daljnja kriminalizacija spolnog odnosa s obostranim pristankom odraslih osoba istoga spola još više otežati postizanje milenijskih razvojnih ciljeva, osobito kad je riječ o ravnopravnosti spolova i borbi protiv bolesti, te bilo kakvog uspjeha u vezi s razvojnim okvirom poslije 2015.; |
| --- | --- |

10.

naglašava da će daljnja kriminalizacija spolnog odnosa s obostranim pristankom odraslih osoba istoga spola još više otežati postizanje milenijskih razvojnih ciljeva, osobito kad je riječ o ravnopravnosti spolova i borbi protiv bolesti, te bilo kakvog uspjeha u vezi s razvojnim okvirom poslije 2015.;

| 11. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da upotrijebe sve postojeće kanale, uključujući bilateralne i multilateralne forume i trenutačne pregovore oko sporazuma o slobodnoj trgovini s Indijom, kako bi što odlučnije izrazile protivljenje kriminalizaciji pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju, ESVD i države članice da upotrijebe sve postojeće kanale, uključujući bilateralne i multilateralne forume i trenutačne pregovore oko sporazuma o slobodnoj trgovini s Indijom, kako bi što odlučnije izrazile protivljenje kriminalizaciji pripadnika skupine LGBTI;

| 12. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da pruže svu moguću pomoć nevladinim organizacijama i braniteljima ljudskih prava, koristeći se smjernicama Vijeća za skupinu LGBTI, Europskim instrumentom za demokraciju i ljudska prava i drugim programima; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju, ESVD i države članice da pruže svu moguću pomoć nevladinim organizacijama i braniteljima ljudskih prava, koristeći se smjernicama Vijeća za skupinu LGBTI, Europskim instrumentom za demokraciju i ljudska prava i drugim programima;

| 13. | poziva Komisiju i Vijeće da uvrste izričito spominjanje nediskriminacije na temelju spolne orijentacije tijekom sljedeće revizije Sporazuma iz Cotonoua, kao što je Parlament u više navrata zahtijevao; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju i Vijeće da uvrste izričito spominjanje nediskriminacije na temelju spolne orijentacije tijekom sljedeće revizije Sporazuma iz Cotonoua, kao što je Parlament u više navrata zahtijevao;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, državama članicama, nacionalnim vladama i parlamentima Ugande, Nigerije, Indije i Rusije te predsjednicima Ugande, Nigerije i Rusije. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, državama članicama, nacionalnim vladama i parlamentima Ugande, Nigerije, Indije i Rusije te predsjednicima Ugande, Nigerije i Rusije.

---

(1)  SL C 349 E, 29.11.2013., str. 88.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0273.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0575.

(4)  SL C 286 E, 22.10.2010., str. 25.

(5)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 134.

(6)  SL C 188 E, 28.6.2012., str. 62.

(7)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 97.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0335.

(9)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 13.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 14. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/155

---

P7_TA(2014)0001

Zahtjev za zaštitom parlamentarnog imuniteta Lare Comi

Odluka Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o zahtjevu za zaštitu imuniteta i povlastica Lare Comi (2013/2190(IMM))

(2016/C 482/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Lare Comi od 30. srpnja 2013., objavljen na plenarnoj sjednici 9. rujna 2013., za zaštitu njezinog imuniteta u okviru kaznenog postupka u tijeku pred Sudom u Ferrari, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Lare Comi od 30. srpnja 2013., objavljen na plenarnoj sjednici 9. rujna 2013., za zaštitu njezinog imuniteta u okviru kaznenog postupka u tijeku pred Sudom u Ferrari,

| — | nakon saslušanja Lare Comi 5. studenog 2013. u skladu s člankom 7. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Lare Comi 5. studenog 2013. u skladu s člankom 7. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta o izboru zastupnika Europskog parlamenta neposrednim općim izborima od 20. rujna 1976., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta o izboru zastupnika Europskog parlamenta neposrednim općim izborima od 20. rujna 1976.,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010. i 6. rujna 2011. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010. i 6. rujna 2011. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 6. stavak 3. i članak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 6. stavak 3. i članak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A7-0469/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A7-0469/2013),

| A. | budući da Lara je Comi, zastupnica u Europskom parlamentu, zahtijevala zaštitu svog parlamentarnog imuniteta u vezi sa sudskim postupkom koji je pokrenuo Odjel državnog odvjetništva iz Ferrare uslijed tužbe zbog kaznenog djela teške klevete iz članka 595. podstavaka 2. i 3. talijanskog kaznenog zakona i iz članka 30. zakona br. 223. od 6. kolovoza 1990. zbog njezinih izjava tijekom političke rasprave u televizijskoj emisiji; |
| --- | --- |

A.

budući da Lara je Comi, zastupnica u Europskom parlamentu, zahtijevala zaštitu svog parlamentarnog imuniteta u vezi sa sudskim postupkom koji je pokrenuo Odjel državnog odvjetništva iz Ferrare uslijed tužbe zbog kaznenog djela teške klevete iz članka 595. podstavaka 2. i 3. talijanskog kaznenog zakona i iz članka 30. zakona br. 223. od 6. kolovoza 1990. zbog njezinih izjava tijekom političke rasprave u televizijskoj emisiji;

| B. | budući da se člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije, na koji se izričito poziva Lara Comi u svojem zahtjevu za zaštitu, propisuje da zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku istrage, pritvora ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije, na koji se izričito poziva Lara Comi u svojem zahtjevu za zaštitu, propisuje da zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku istrage, pritvora ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti;

| C. | budući da se člankom 6. Poslovnika određuje da izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament prvenstveno nastoji očuvati svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurati nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da se člankom 6. Poslovnika određuje da izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament prvenstveno nastoji očuvati svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurati nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti;

| D. | budući da Parlament ima široko diskrecijsko pravo u pogledu odluke koju donosi u vezi sa zahtjevom svojih zastupnika za zaštitu parlamentarnog imuniteta (2); |
| --- | --- |

D.

budući da Parlament ima široko diskrecijsko pravo u pogledu odluke koju donosi u vezi sa zahtjevom svojih zastupnika za zaštitu parlamentarnog imuniteta (2);

| E. | budući da je Sud priznao da izjava koju zastupnik daje izvan Europskog parlamenta može predstavljati mišljenje izrečeno u izvršavanju njegovih dužnosti u smislu članka 8. Protokola, pri čemu se važnost ne pridaje mjestu na kojem je dana izjava već prirodi i sadržaju same izjave (3); |
| --- | --- |

E.

budući da je Sud priznao da izjava koju zastupnik daje izvan Europskog parlamenta može predstavljati mišljenje izrečeno u izvršavanju njegovih dužnosti u smislu članka 8. Protokola, pri čemu se važnost ne pridaje mjestu na kojem je dana izjava već prirodi i sadržaju same izjave (3);

| F. | budući da je Lara Comi pozvana u predmetnu televizijsku emisiju u svojstvu zastupnice u Europskom parlamentu, a ne kao nacionalna predstavnica stranke, koju je uostalom predstavljala druga gošća, u skladu s nacionalnim odredbama kojima se nastoji osigurati uravnoteženo prisustvovanje političkih glasnogovornika u televizijskim raspravama koje se održavaju tijekom izborne kampanje, kao i u predmetnom slučaju; |
| --- | --- |

F.

budući da je Lara Comi pozvana u predmetnu televizijsku emisiju u svojstvu zastupnice u Europskom parlamentu, a ne kao nacionalna predstavnica stranke, koju je uostalom predstavljala druga gošća, u skladu s nacionalnim odredbama kojima se nastoji osigurati uravnoteženo prisustvovanje političkih glasnogovornika u televizijskim raspravama koje se održavaju tijekom izborne kampanje, kao i u predmetnom slučaju;

| G. | priznajući da se u modernim demokracijama politička rasprava ne odvija samo u Parlamentu već također sredstvima komunikacije koja se kreću u rasponu od izjava za tisak do interneta; |
| --- | --- |

G.

priznajući da se u modernim demokracijama politička rasprava ne odvija samo u Parlamentu već također sredstvima komunikacije koja se kreću u rasponu od izjava za tisak do interneta;

| H. | budući da je u predmetnoj televizijskoj emisiji Lara Comi sudjelovala kao zastupnica u Europskom parlamentu kako bi raspravljala o političkim pitanjima, uključujući također javnu nabavu i organizirani kriminal, kojima se uvijek bavila na europskoj razini; |
| --- | --- |

H.

budući da je u predmetnoj televizijskoj emisiji Lara Comi sudjelovala kao zastupnica u Europskom parlamentu kako bi raspravljala o političkim pitanjima, uključujući također javnu nabavu i organizirani kriminal, kojima se uvijek bavila na europskoj razini;

| I. | budući da se dan nakon emisije gđa Comi ispričala podnositelju pritužbe, što je zatim objavljeno u drugoj nacionalnoj televizijskoj emisiji; |
| --- | --- |

I.

budući da se dan nakon emisije gđa Comi ispričala podnositelju pritužbe, što je zatim objavljeno u drugoj nacionalnoj televizijskoj emisiji;

| 1. | odlučuje zaštititi imunitet i povlastice Lare Comi; |
| --- | --- |

1.

odlučuje zaštititi imunitet i povlastice Lare Comi;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnim tijelima Talijanske Republike i Lari Comi. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnim tijelima Talijanske Republike i Lari Comi.

---

(1)  Presuda od 12. svibnja 1964. u predmetu 101/63, Wagner/Fohrmann i Krier (Zbornik sudske prakse 1964., str. 381.); presuda od 10. srpnja 1986. u predmetu 149/85, Wybot/Faure i drugi (Zbornik sudske prakse 1986., str. 2391.); presuda od 15. listopada 2008. u predmetu T-345/05, Mote/Parlament (Zbornik sudske prakse 2008., str. II-2849.); presuda od 21. listopada 2008. u spojenim predmetima C-200/07 i C-201/07, Marra/De Gregorio i Clemente (Zbornik sudske prakse 2008., str. I-7929.); presuda od 19. ožujka 2010. u predmetu T-42/06, Gollnisch/Parlament (Zbornik sudske prakse 2010., str. II-1135.); presuda od 6. rujna 2011. u predmetu C-163/10, Patriciello (Zbornik sudske prakse 2011., str. I-7565).

(2)  Predmet T-42 Gollnisch v Parlament, stavak 101.

(3)  Patriciello, citat presude, stavak 30.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/157

---

P7_TA(2014)0003

Pravila glasovanja i sadržaj izvješća u postupku suglasnosti

Odluka Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o izmjeni članka 81. Poslovnika Europskog parlamenta o postupku suglasnosti (2012/2124(REG))

(2016/C 482/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednika Konferencije predsjednika odbora s danom 9. prosinca 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednika Konferencije predsjednika odbora s danom 9. prosinca 2011.,

| — | uzimajući u obzir članke 211. i 212. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 211. i 212. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A7-0412/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A7-0412/2013),

| 1. | odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedenu izmjenu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedenu izmjenu;

| 2. | podsjeća da ta izmjena stupa na snagu prvoga dana sljedeće sjednice te će se primjenjivati na one postupke suglasnosti za koje nadležni odbor još nije usvojio preporuku; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da ta izmjena stupa na snagu prvoga dana sljedeće sjednice te će se primjenjivati na one postupke suglasnosti za koje nadležni odbor još nije usvojio preporuku;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

Amandman 1

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 50. – tumačenje – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Postupak s pridruženim odborima određen ovim člankom ne može se primjenjivati u vezi s
  postupkom suglasnosti na temelju članka
  81.
  u svrhu razmatranja međunarodnih ugovora na temelju članka 90. | Postupak s pridruženim odborima određen ovim člankom ne može se primjenjivati u vezi s
  preporukom koju nadležni odbor treba usvojiti u skladu s člankom
  81. |

Tekst na snazi

Izmjena

Postupak s pridruženim odborima određen ovim člankom ne može se primjenjivati u vezi s
  postupkom suglasnosti na temelju članka
  81.
  u svrhu razmatranja međunarodnih ugovora na temelju članka 90.

Postupak s pridruženim odborima određen ovim člankom ne može se primjenjivati u vezi s
  preporukom koju nadležni odbor treba usvojiti u skladu s člankom
  81.

Amandman 2

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 81. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi akt, odluka o prihvaćanju ili odbijanju akta donosi se
  na temelju preporuke
  nadležnog odbora. | Kad se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi akt, odluka o prihvaćanju ili odbijanju akta donosi se
  uzimajući u obzir preporuku
  nadležnog odbora.
  Preporuka sadrži citate, ali ne i uvodne izjave. Može sadržavati i kratko obrazloženje koje je u nadležnosti izvjestitelja i o kojem se ne glasuje. Na odgovarajući se način primjenjuje članak 52. stavak 1. Amandmani podneseni u odboru dopušteni su samo ako im je cilj poništiti preporuku koju je predložio izvjestitelj. |

Tekst na snazi

Izmjena

Kad se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi akt, odluka o prihvaćanju ili odbijanju akta donosi se
  na temelju preporuke
  nadležnog odbora.

Kad se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi akt, odluka o prihvaćanju ili odbijanju akta donosi se
  uzimajući u obzir preporuku
  nadležnog odbora.
  Preporuka sadrži citate, ali ne i uvodne izjave. Može sadržavati i kratko obrazloženje koje je u nadležnosti izvjestitelja i o kojem se ne glasuje. Na odgovarajući se način primjenjuje članak 52. stavak 1. Amandmani podneseni u odboru dopušteni su samo ako im je cilj poništiti preporuku koju je predložio izvjestitelj.

Amandman 3

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 81. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Nadležni odbor može podnijeti prijedlog nezakonodavne rezolucije. Ostali odbori mogu biti uključeni u sastavljanje rezolucije u skladu s člankom 188. stavkom 3. i u vezi s člancima 49., 50. ili 51. |

Tekst na snazi

Izmjena

Nadležni odbor može podnijeti prijedlog nezakonodavne rezolucije. Ostali odbori mogu biti uključeni u sastavljanje rezolucije u skladu s člankom 188. stavkom 3. i u vezi s člancima 49., 50. ili 51.

Amandman 4

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 81. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| Parlament
  jedinstvenim glasovanjem donosi odluku
  o aktu za koji se prema Ugovoru o Europskoj uniji ili Ugovoru o funkcioniranju Europske unije traži njegova suglasnost, bez mogućnosti podnošenja amandmana. Za davanje suglasnosti potrebna je većina navedena u članku Ugovora o Europskoj uniji ili Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji čini pravnu osnovu predloženog akta. | Parlament o aktu za koji se prema Ugovoru o Europskoj uniji ili Ugovoru o funkcioniranju Europske unije traži njegova suglasnost
  odlučuje jedinstvenim glasovanjem o suglasnosti
  , bez
  obzira na to preporučuje li nadležni odbor da se akt prihvati ili odbije, bez
  mogućnosti podnošenja amandmana. Za davanje suglasnosti potrebna je većina navedena u članku Ugovora o Europskoj uniji ili Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji čini pravnu osnovu predloženog akta
  ili većina danih glasova ako u spomenutom članku nije navedena većina
  .
  Ako potrebna većina nije ostvarena, smatra se da je predloženi akt odbijen. |

Tekst na snazi

Izmjena

Parlament
  jedinstvenim glasovanjem donosi odluku
  o aktu za koji se prema Ugovoru o Europskoj uniji ili Ugovoru o funkcioniranju Europske unije traži njegova suglasnost, bez mogućnosti podnošenja amandmana. Za davanje suglasnosti potrebna je većina navedena u članku Ugovora o Europskoj uniji ili Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji čini pravnu osnovu predloženog akta.

Parlament o aktu za koji se prema Ugovoru o Europskoj uniji ili Ugovoru o funkcioniranju Europske unije traži njegova suglasnost
  odlučuje jedinstvenim glasovanjem o suglasnosti
  , bez
  obzira na to preporučuje li nadležni odbor da se akt prihvati ili odbije, bez
  mogućnosti podnošenja amandmana. Za davanje suglasnosti potrebna je većina navedena u članku Ugovora o Europskoj uniji ili Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji čini pravnu osnovu predloženog akta
  ili većina danih glasova ako u spomenutom članku nije navedena većina
  .
  Ako potrebna većina nije ostvarena, smatra se da je predloženi akt odbijen.

Amandman 5

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 81. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za ugovore o pristupanju,
  međunarodne sporazume te za
  utvrđivanje
  ozbiljnog
  i trajnog kršenja
  zajedničkih
  načela od strane države članice primjenjuju se članci 74.c,
  odnosno
  74.e
  i 90. Za postupak pojačane suradnje na području koje je obuhvaćeno redovnim zakonodavnim postupkom primjenjuje se članak 74.g. | 2.   
  Osim toga,
  za
  međunarodne
  ugovore
  , ugovore
  o pristupanju, utvrđivanje
  teškog
  i trajnog kršenja
  temeljnih
  načela od strane države članice
  , određivanje sastava Parlamenta, uspostavu pojačane suradnje između država članica ili za donošenje višegodišnjeg financijskog okvira
  primjenjuju se članci
  90.,
  74.c, 74.e
  , 74
  .
  f, 74.g i 75
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

2.   Za ugovore o pristupanju,
  međunarodne sporazume te za
  utvrđivanje
  ozbiljnog
  i trajnog kršenja
  zajedničkih
  načela od strane države članice primjenjuju se članci 74.c,
  odnosno
  74.e
  i 90. Za postupak pojačane suradnje na području koje je obuhvaćeno redovnim zakonodavnim postupkom primjenjuje se članak 74.g.

2.   
  Osim toga,
  za
  međunarodne
  ugovore
  , ugovore
  o pristupanju, utvrđivanje
  teškog
  i trajnog kršenja
  temeljnih
  načela od strane države članice
  , određivanje sastava Parlamenta, uspostavu pojačane suradnje između država članica ili za donošenje višegodišnjeg financijskog okvira
  primjenjuju se članci
  90.,
  74.c, 74.e
  , 74
  .
  f, 74.g i 75
  .

Amandman 6

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 81. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi zakonodavni akt ili predviđeni međunarodni sporazum, nadležni odbor može
  , radi postizanja pozitivnog ishoda postupka,
  podnijeti Parlamentu privremeno izvješće o prijedlogu zajedno s prijedlogom rezolucije koji sadrži preporuke za promjenu ili provedbu predloženog akta. | 3.   Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi zakonodavni akt ili predviđeni međunarodni sporazum, nadležni odbor može podnijeti Parlamentu privremeno izvješće o prijedlogu zajedno s prijedlogom rezolucije koji sadrži preporuke za promjenu ili provedbu predloženog
  zakonodavnog
  akta
  ili predviđenog međunarodnog sporazuma
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

3.   Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi zakonodavni akt ili predviđeni međunarodni sporazum, nadležni odbor može
  , radi postizanja pozitivnog ishoda postupka,
  podnijeti Parlamentu privremeno izvješće o prijedlogu zajedno s prijedlogom rezolucije koji sadrži preporuke za promjenu ili provedbu predloženog akta.

3.   Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predloženi zakonodavni akt ili predviđeni međunarodni sporazum, nadležni odbor može podnijeti Parlamentu privremeno izvješće o prijedlogu zajedno s prijedlogom rezolucije koji sadrži preporuke za promjenu ili provedbu predloženog
  zakonodavnog
  akta
  ili predviđenog međunarodnog sporazuma
  .

Amandman 7

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 81. – stavak 3.a – podstavak 1. (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Nadležni odbor razmatra zahtjev za suglasnost bez nepotrebna odgađanja. Ako nadležni odbor nije usvojio preporuku u roku od šest mjeseci nakon što mu je upućen zahtjev za suglasnost, Konferencija predsjednika može staviti to pitanje na dnevni red sljedeće sjednice u cilju razmatranja ili, u opravdanom slučaju, produžiti rok od šest mjeseci. |

Tekst na snazi

Izmjena

3a.
     
  Nadležni odbor razmatra zahtjev za suglasnost bez nepotrebna odgađanja. Ako nadležni odbor nije usvojio preporuku u roku od šest mjeseci nakon što mu je upućen zahtjev za suglasnost, Konferencija predsjednika može staviti to pitanje na dnevni red sljedeće sjednice u cilju razmatranja ili, u opravdanom slučaju, produžiti rok od šest mjeseci.

Amandman 8

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 81. – stavak 3.a – podstavak 2. (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predviđeni međunarodni sporazum, Parlament u svjetlu preporuke nadležnog odbora može odlučiti prekinuti postupak suglasnosti na razdoblje od najduže jedne godine. |

Tekst na snazi

Izmjena

Ako se od Parlamenta traži suglasnost za predviđeni međunarodni sporazum, Parlament u svjetlu preporuke nadležnog odbora može odlučiti prekinuti postupak suglasnosti na razdoblje od najduže jedne godine.

---

Srijeda, 15. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/160 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/160

---

P7_TA(2014)0018

Ovlasti i nadležnosti stalnih odbora

Odluka Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o ovlastima i nadležnostima stalnih odbora (2013/2996(RSO))

(2016/C 482/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir članak 183. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 183. Poslovnika,

| 1. | Prilog VII. Poslovniku odlučuje zamijeniti sljedećim:
  „Prilog VII. – Ovlasti i nadležnosti stalnih odbora”

  I.   Odbor za vanjske poslove

  Odbor nadležan za promicanje, provedbu i praćenje vanjske politike Unije u području:






  1. | zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZVSP). U tom smislu odboru pomaže pododbor za sigurnost i obranu; |
| --- | --- | --- |

1.

Prilog VII. Poslovniku odlučuje zamijeniti sljedećim:

„Prilog VII. – Ovlasti i nadležnosti stalnih odbora”

I.   Odbor za vanjske poslove

Odbor nadležan za promicanje, provedbu i praćenje vanjske politike Unije u području:

1.

zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZVSP). U tom smislu odboru pomaže pododbor za sigurnost i obranu;

| 2. | odnosima s drugim institucijama i tijelima Unije, organizacijom UN-a i drugim međunarodnim organizacijama te međuparlamentarnim skupštinama za pitanja u njegovoj nadležnosti; |
| --- | --- |

2.

odnosima s drugim institucijama i tijelima Unije, organizacijom UN-a i drugim međunarodnim organizacijama te međuparlamentarnim skupštinama za pitanja u njegovoj nadležnosti;

| 3. | nadzora nad Europskom službom za vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

3.

nadzora nad Europskom službom za vanjsko djelovanje;

| 4. | jačanja političkih odnosa s trećim zemljama, posebno onima koje su u neposrednoj blizini Unije, sveobuhvatnim programima suradnje i pomoći ili međunarodnim sporazumima, kao što su sporazumi o pridruživanju i partnerstvu; |
| --- | --- |

4.

jačanja političkih odnosa s trećim zemljama, posebno onima koje su u neposrednoj blizini Unije, sveobuhvatnim programima suradnje i pomoći ili međunarodnim sporazumima, kao što su sporazumi o pridruživanju i partnerstvu;

| 5. | otvaranje, praćenje i zaključivanje pregovora za pristupanje europskih država Uniji; |
| --- | --- |

5.

otvaranje, praćenje i zaključivanje pregovora za pristupanje europskih država Uniji;

| 6. | svo zakonodavstvo, programiranje i nadzor mjera provedenih u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava, Europskog nstrumenta za susjedstvo, Instrumenta pretpristupne pomoći, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru i Instrumenta za partnerstvo za suradnju s trećim zemljama te politike na kojima se temelje; |
| --- | --- |

6.

svo zakonodavstvo, programiranje i nadzor mjera provedenih u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava, Europskog nstrumenta za susjedstvo, Instrumenta pretpristupne pomoći, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru i Instrumenta za partnerstvo za suradnju s trećim zemljama te politike na kojima se temelje;

| 7. | praćenje i daljnje mjere u vezi s, između ostalog, europskom politikom susjedstva, posebno u poglede godišnjih izvješća o napretku europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

7.

praćenje i daljnje mjere u vezi s, između ostalog, europskom politikom susjedstva, posebno u poglede godišnjih izvješća o napretku europske politike susjedstva;

| 8. | pitanja demokracije, vladavine prava, ljudskih prava, uključujući prava manjina, u trećim zemljama i načela međunarodnog prava. U tom smislu odboru pomaže pododbor za ljudska prava, koji bi trebao osigurati usklađenost vanjske politike Unije i njezine politike u području ljudskih prava. Ne dovodeći u pitanje mjerodavne propise, članovi drugih odbora i tijela nadležnih za to područje pozivaju se na sudjelovanje na sjednicama pododbora. |
| --- | --- |

8.

pitanja demokracije, vladavine prava, ljudskih prava, uključujući prava manjina, u trećim zemljama i načela međunarodnog prava. U tom smislu odboru pomaže pododbor za ljudska prava, koji bi trebao osigurati usklađenost vanjske politike Unije i njezine politike u području ljudskih prava. Ne dovodeći u pitanje mjerodavne propise, članovi drugih odbora i tijela nadležnih za to područje pozivaju se na sudjelovanje na sjednicama pododbora.

| 9. | sudjelovanja Parlamenta u misijama za promatranje izbora, po potrebi u suradnji
  s
  drugim relevantnim odborima i izaslanstvima; |
| --- | --- |

9.

sudjelovanja Parlamenta u misijama za promatranje izbora, po potrebi u suradnji
  s
  drugim relevantnim odborima i izaslanstvima;

Odbor osigurava politički nadzor i usklađuje rad zajedničkih parlamentarnih odbora i odbora za parlamentarnu suradnju, međuparlamentarnih izaslanstava i ad hoc izaslanstava te misija za promatranje izbora u okviru svoje nadležnosti.

II.   Odbor za razvoj

Odbor nadležan za:

| 1. | promicanje, provođenje i nadzor politike Unije na području razvoja i suradnje, uključujući:






  (a) | politički dijalog sa zemljama u razvoju, kako na bilateralnoj razini tako i u okviru relevantnih međunarodnih organizacija i međuparlamentarnih foruma, |
| --- | --- | --- |

1.

promicanje, provođenje i nadzor politike Unije na području razvoja i suradnje, uključujući:

(a)

politički dijalog sa zemljama u razvoju, kako na bilateralnoj razini tako i u okviru relevantnih međunarodnih organizacija i međuparlamentarnih foruma,

| (b) | pomoć i sporazume o suradnji sa zemljama u razvoju, naročito nadzor nad učinkovitim financiranjem pomoći i ocjenjivanjem rezultata, uključujući i u vezi s iskorjenjivanjem siromaštva, |
| --- | --- |

(b)

pomoć i sporazume o suradnji sa zemljama u razvoju, naročito nadzor nad učinkovitim financiranjem pomoći i ocjenjivanjem rezultata, uključujući i u vezi s iskorjenjivanjem siromaštva,

| (c) | praćenje odnosa između politika država članica i politika koje se provode na razini Unije; |
| --- | --- |

(c)

praćenje odnosa između politika država članica i politika koje se provode na razini Unije;

| (d) | promicanje demokratskih vrijednosti, odgovornog upravljanja i ljudskih prava u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

(d)

promicanje demokratskih vrijednosti, odgovornog upravljanja i ljudskih prava u zemljama u razvoju;

| (e) | provedbu, praćenje i unapređivanje usklađenosti politika u odnosu na razvojnu politiku; |
| --- | --- |

(e)

provedbu, praćenje i unapređivanje usklađenosti politika u odnosu na razvojnu politiku;

| 2. | svo zakonodavstvo, programiranje i nadzor mjera provedenih u okviru instrumenta za razvojnu suradnju, Europskog razvojnog fonda (EDF)
  – u uskoj suradnji s nacionalnim parlamentima –
  i instrumenta za humanitarnu pomoć, kao i sva pitanja povezana s humanitarnom pomoći u zemljama u razvoju te politiku na kojoj se temelje; |
| --- | --- |

2.

svo zakonodavstvo, programiranje i nadzor mjera provedenih u okviru instrumenta za razvojnu suradnju, Europskog razvojnog fonda (EDF)
  – u uskoj suradnji s nacionalnim parlamentima –
  i instrumenta za humanitarnu pomoć, kao i sva pitanja povezana s humanitarnom pomoći u zemljama u razvoju te politiku na kojoj se temelje;

| 3. | pitanja vezana za Sporazum o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a te odnose s nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

3.

pitanja vezana za Sporazum o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a te odnose s nadležnim tijelima;

| 4. | pitanja koja se tiču prekomorskih zemalja i područja; |
| --- | --- |

4.

pitanja koja se tiču prekomorskih zemalja i područja;

| 5. | sudjelovanje Parlamenta u misijama za promatranje izbora, po potrebi u suradnji s drugim relevantnim odborima i izaslanstvima. |
| --- | --- |

5.

sudjelovanje Parlamenta u misijama za promatranje izbora, po potrebi u suradnji s drugim relevantnim odborima i izaslanstvima.

Odbor usklađuje rad međuparlamentarnih izaslanstava i ad hoc izaslanstava u okviru svoje nadležnosti.

III.   Odbor za međunarodnu trgovinu

Odbor nadležan za pitanja u vezi uspostavljanja, provedbe
  i praćenja
  zajedničke trgovinske politike Unije i njezine vanjske gospodarske odnose, posebno:

| 1. | financijske, gospodarske i trgovinske odnose s trećim zemljama i regionalnim organizacijama; |
| --- | --- |

1.

financijske, gospodarske i trgovinske odnose s trećim zemljama i regionalnim organizacijama;

| 2. | zajedničku vanjsku tarifu i olakšavanje trgovine, kao i vanjske aspekte carinskih odredbi i upravljanja; |
| --- | --- |

2.

zajedničku vanjsku tarifu i olakšavanje trgovine, kao i vanjske aspekte carinskih odredbi i upravljanja;

| 3. | otvaranje, praćenje, sklapanje i provođenje bilateralnih, multilateralnih i plurilateralnih trgovinskih sporazuma koji upravljaju gospodarskim, trgovinskim i investicijskim odnosima s trećim zemljama i regionalnim organizacijama; |
| --- | --- |

3.

otvaranje, praćenje, sklapanje i provođenje bilateralnih, multilateralnih i plurilateralnih trgovinskih sporazuma koji upravljaju gospodarskim, trgovinskim i investicijskim odnosima s trećim zemljama i regionalnim organizacijama;

| 4. | mjere tehničkog usklađivanja ili standardizacije na područjima za koja vrijede instrumenti međunarodnog prava, |
| --- | --- |

4.

mjere tehničkog usklađivanja ili standardizacije na područjima za koja vrijede instrumenti međunarodnog prava,

| 5. | odnose s relevantnim međunarodnim organizacijama i međunarodnim forumima o trgovinskim pitanjima te s organizacijama koje promiču regionalnu gospodarsku i trgovinsku integraciju izvan Unije; |
| --- | --- |

5.

odnose s relevantnim međunarodnim organizacijama i međunarodnim forumima o trgovinskim pitanjima te s organizacijama koje promiču regionalnu gospodarsku i trgovinsku integraciju izvan Unije;

| 6. | odnose sa Svjetskom trgovinskom organizacijom, uključujući njezine parlamentarne razmjere. |
| --- | --- |

6.

odnose sa Svjetskom trgovinskom organizacijom, uključujući njezine parlamentarne razmjere.

Odbor se povezuje s nadležnim međuparlamentarnim i ad hoc izaslanstvima na području gospodarskih i trgovinskih aspekata odnosa s trećim zemljama.

IV.   Odbor za proračune

Odbor nadležan za:

| 1. | višegodišnji financijski okvir prihoda i rashoda Unije i sustav vlastitih sredstava Unije; |
| --- | --- |

1.

višegodišnji financijski okvir prihoda i rashoda Unije i sustav vlastitih sredstava Unije;

| 2. | posebne proračunske ovlasti Parlamenta, to jest proračun Unije, te za pregovore i provođenje međuinstitucionalnih sporazuma na tom području; |
| --- | --- |

2.

posebne proračunske ovlasti Parlamenta, to jest proračun Unije, te za pregovore i provođenje međuinstitucionalnih sporazuma na tom području;

| 3. | projekcije proračuna Parlamenta u skladu s postupkom uređenim Poslovnikom; |
| --- | --- |

3.

projekcije proračuna Parlamenta u skladu s postupkom uređenim Poslovnikom;

| 4. | proračun decentraliziranih tijela; |
| --- | --- |

4.

proračun decentraliziranih tijela;

| 5. | financijske aktivnosti Europske investicijske banke
  koje nisu dio europskog gospodarskog upravljanja
  ; |
| --- | --- |

5.

financijske aktivnosti Europske investicijske banke
  koje nisu dio europskog gospodarskog upravljanja
  ;

| 6. | uključivanje Europskog fonda za razvoj u proračun, ne dovodeći u pitanje ovlasti odbora nadležnog za Sporazum o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a; |
| --- | --- |

6.

uključivanje Europskog fonda za razvoj u proračun, ne dovodeći u pitanje ovlasti odbora nadležnog za Sporazum o partnerstvu zemalja AKP-a i EU-a;

| 7. | financijske posljedice svih akata Unije i njihovu usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom, ne dovodeći u pitanje ovlasti nadležnih odbora; |
| --- | --- |

7.

financijske posljedice svih akata Unije i njihovu usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom, ne dovodeći u pitanje ovlasti nadležnih odbora;

| 8. | praćenje i ocjenjivanje izvršenja proračuna za tekuće razdoblje neovisno o članku 78. stavku 1., prijenose odobrenih sredstava, postupke vezane uz kadrovske promjene, proračunska sredstva za upravljanje i mišljenja o građevinskim projektima koja su od velikog financijskog značaja; |
| --- | --- |

8.

praćenje i ocjenjivanje izvršenja proračuna za tekuće razdoblje neovisno o članku 78. stavku 1., prijenose odobrenih sredstava, postupke vezane uz kadrovske promjene, proračunska sredstva za upravljanje i mišljenja o građevinskim projektima koja su od velikog financijskog značaja;

| 9. | Financijsku uredbu, ne uključujući pitanja izvršavanja, upravljanja i nadzora proračuna. |
| --- | --- |

9.

Financijsku uredbu, ne uključujući pitanja izvršavanja, upravljanja i nadzora proračuna.

V.   Odbor za proračunski nadzor

Odbor nadležan za:

| 1. | nadzor izvršenja proračuna Unije i Europskog fonda za razvoj te odluke o davanju razrješnice koje donosi Parlament, uključujući interni postupak razrješnice i sve ostale prateće mjere ili mjere za provedbu takvih odluka. |
| --- | --- |

1.

nadzor izvršenja proračuna Unije i Europskog fonda za razvoj te odluke o davanju razrješnice koje donosi Parlament, uključujući interni postupak razrješnice i sve ostale prateće mjere ili mjere za provedbu takvih odluka.

| 2. | zaključivanje, predočenje i reviziju poslovnih knjiga i bilanci Unije, njezinih institucija i svih tijela koje ona financira, uključujući određivanje odobrenih sredstava koje treba prenijeti i utvrđivanje salda; |
| --- | --- |

2.

zaključivanje, predočenje i reviziju poslovnih knjiga i bilanci Unije, njezinih institucija i svih tijela koje ona financira, uključujući određivanje odobrenih sredstava koje treba prenijeti i utvrđivanje salda;

| 3. | nadzor financijskih djelatnosti Europske investicijske banke; |
| --- | --- |

3.

nadzor financijskih djelatnosti Europske investicijske banke;

| 4. | nadziranje isplativosti troškova različitih oblika financiranja Unije pri provođenju politike Unije
  uključujući
  ,
  na zahtjev Odbora za proračunski nadzor,
  specijalizirane odbore i
  , na zahtjev Odbora za proračunski nadzor,
  u suradnji sa specijaliziranim odborima prilikom razmatranja posebnih izvješća Revizorskog suda; |
| --- | --- |

4.

nadziranje isplativosti troškova različitih oblika financiranja Unije pri provođenju politike Unije
  uključujući
  ,
  na zahtjev Odbora za proračunski nadzor,
  specijalizirane odbore i
  , na zahtjev Odbora za proračunski nadzor,
  u suradnji sa specijaliziranim odborima prilikom razmatranja posebnih izvješća Revizorskog suda;

| 5. | odnose s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF), ispitivanje prijevara i nepravilnosti pri izvršenju proračuna Unije, mjere čiji je cilj sprečavanje i kazneni progon takvih slučajeva i strogu zaštitu financijskih interesa Unije općenito i relevantne mjere koje na tom području provodi europski javni tužitel
  j; |
| --- | --- |

5.

odnose s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF), ispitivanje prijevara i nepravilnosti pri izvršenju proračuna Unije, mjere čiji je cilj sprečavanje i kazneni progon takvih slučajeva i strogu zaštitu financijskih interesa Unije općenito i relevantne mjere koje na tom području provodi europski javni tužitel
  j;

| 6. | odnose s Revizorskim sudom, imenovanje njegovih članova i razmatranje njegovih izvješća; |
| --- | --- |

6.

odnose s Revizorskim sudom, imenovanje njegovih članova i razmatranje njegovih izvješća;

| 7. | financijsku uredbu za pitanja izvršenja, upravljanja i nadzora proračuna. |
| --- | --- |

7.

financijsku uredbu za pitanja izvršenja, upravljanja i nadzora proračuna.

VI.   Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku

Odbor nadležan za:

| 1. | ekonomsku i monetarnu politiku Unije, funkcioniranje Ekonomske i monetarne unije te europski monetarni i financijski sustav (uključujući odnose s relevantnim institucijama i organizacijama); |
| --- | --- |

1.

ekonomsku i monetarnu politiku Unije, funkcioniranje Ekonomske i monetarne unije te europski monetarni i financijski sustav (uključujući odnose s relevantnim institucijama i organizacijama);

| 2. | slobodno kretanje kapitala i plaćanja (prekogranična plaćanja, područje jedinstvenog platnog prometa, platne bilance, kretanje kapitala i politika zaduživanja i kreditiranja, nadzor kretanja kapitala iz trećih zemalja, mjere za poticanje izvoza kapitala Unije); |
| --- | --- |

2.

slobodno kretanje kapitala i plaćanja (prekogranična plaćanja, područje jedinstvenog platnog prometa, platne bilance, kretanje kapitala i politika zaduživanja i kreditiranja, nadzor kretanja kapitala iz trećih zemalja, mjere za poticanje izvoza kapitala Unije);

| 3. | međunarodni monetarni i financijski sustav (uključujući odnose s financijskim i monetarnim institucijama i organizacijama); |
| --- | --- |

3.

međunarodni monetarni i financijski sustav (uključujući odnose s financijskim i monetarnim institucijama i organizacijama);

| 4. | pravila o tržišnom natjecanju te državnoj ili javnoj pomoći; |
| --- | --- |

4.

pravila o tržišnom natjecanju te državnoj ili javnoj pomoći;

| 5. | porezne odredbe; |
| --- | --- |

5.

porezne odredbe;

| 6. | uređenje i nadzor financijskih usluga, institucija i tržišta, uključujući financijsko izvješćivanje, reviziju, računovodstvena pravila, korporativno upravljanje i druga pitanja prava društava koja se posebno tiču financijskih usluga. |
| --- | --- |

6.

uređenje i nadzor financijskih usluga, institucija i tržišta, uključujući financijsko izvješćivanje, reviziju, računovodstvena pravila, korporativno upravljanje i druga pitanja prava društava koja se posebno tiču financijskih usluga.

| 7. | relevantne financijske aktivnosti Europske investicijske banke kao dio europskog gospodarskog upravljanja u europodručju. |
| --- | --- |

7.

relevantne financijske aktivnosti Europske investicijske banke kao dio europskog gospodarskog upravljanja u europodručju.

VII.   Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja

Odbor nadležan za:

| 1. | politiku zapošljavanja i sve vidove socijalne politike
  uključujući uvjete
  rada,
  socijalnu
  sigurnost
  , socijalnu uključenost
  i
  socijalnu zaštitu
  ; |
| --- | --- |

1.

politiku zapošljavanja i sve vidove socijalne politike
  uključujući uvjete
  rada,
  socijalnu
  sigurnost
  , socijalnu uključenost
  i
  socijalnu zaštitu
  ;

| 2. | prava radnika; |
| --- | --- |

2.

prava radnika;

| 3. | mjere za zaštitu zdravlja i sigurnost na radnom mjestu; |
| --- | --- |

3.

mjere za zaštitu zdravlja i sigurnost na radnom mjestu;

| 4. | Europski socijalni fond; |
| --- | --- |

4.

Europski socijalni fond;

| 5. | politiku stručnog usavršavanja, uključujući stručne kvalifikacije; |
| --- | --- |

5.

politiku stručnog usavršavanja, uključujući stručne kvalifikacije;

| 6. | slobodno kretanje radnika i umirovljenika; |
| --- | --- |

6.

slobodno kretanje radnika i umirovljenika;

| 7. | socijalni dijalog; |
| --- | --- |

7.

socijalni dijalog;

| 8. | sve oblike diskriminacije na radnom mjestu i tržištu rada, osim spolne diskriminacije; |
| --- | --- |

8.

sve oblike diskriminacije na radnom mjestu i tržištu rada, osim spolne diskriminacije;

| 9. | odnose s:






  — | Europskim centrom za razvoj strukovne izobrazbe (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

9.

odnose s:

—

Europskim centrom za razvoj strukovne izobrazbe (Cedefop),

| — | Europskom zakladom za poboljšanje životnih i radnih uvjeta, |
| --- | --- |

—

Europskom zakladom za poboljšanje životnih i radnih uvjeta,

| — | Europskom zakladom za strukovnu izobrazbu; |
| --- | --- |

—

Europskom zakladom za strukovnu izobrazbu;

| — | Europskom agencijom za sigurnost i zdravlje na radu; |
| --- | --- |

—

Europskom agencijom za sigurnost i zdravlje na radu;

kao i za odnose s drugim relevantnim tijelima EU-a i međunarodnim organizacijama.

VIII.   Odbor za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane

Odbor nadležan za:

| 1. | politiku okoliša i mjere zaštite okoliša, koje se, posebno, odnose na:






  (a) | klimatske promjene, |
| --- | --- | --- |

1.

politiku okoliša i mjere zaštite okoliša, koje se, posebno, odnose na:

(a)

klimatske promjene,

| (b) | zagađenje zraka, tla i vode, upravljanje otpadom i reciklažu, opasne tvari i pripravke, razinu buke i zaštitu biološke raznolikosti, |
| --- | --- |

(b)

zagađenje zraka, tla i vode, upravljanje otpadom i reciklažu, opasne tvari i pripravke, razinu buke i zaštitu biološke raznolikosti,

| (c) | održivi razvoj, |
| --- | --- |

(c)

održivi razvoj,

| (d) | međunarodne i regionalne mjere i sporazume čiji je cilj zaštita okoliša, |
| --- | --- |

(d)

međunarodne i regionalne mjere i sporazume čiji je cilj zaštita okoliša,

| (e) | sanaciju štete nastale u okolišu, |
| --- | --- |

(e)

sanaciju štete nastale u okolišu,

| (f) | civilnu zaštitu, |
| --- | --- |

(f)

civilnu zaštitu,

| (g) | Europsku agenciju za okoliš, |
| --- | --- |

(g)

Europsku agenciju za okoliš,

| (h) | Europsku agenciju za kemikalije, |
| --- | --- |

(h)

Europsku agenciju za kemikalije,

| 2. | javno zdravlje, posebno:






  (a) | programe i posebne djelatnosti na području javnog zdravlja, |
| --- | --- | --- |

2.

javno zdravlje, posebno:

(a)

programe i posebne djelatnosti na području javnog zdravlja,

| (b) | farmaceutske i kozmetičke proizvode, |
| --- | --- |

(b)

farmaceutske i kozmetičke proizvode,

| (c) | zdravstvene aspekte biološkog terorizma, |
| --- | --- |

(c)

zdravstvene aspekte biološkog terorizma,

| (d) | Europsku agenciju za lijekove i Europski Centar za prevenciju i nadzor bolesti; |
| --- | --- |

(d)

Europsku agenciju za lijekove i Europski Centar za prevenciju i nadzor bolesti;

| 3. | pitanja sigurnosti hrane, posebno:






  (a) | označivanje i sigurnost hrane, |
| --- | --- | --- |

3.

pitanja sigurnosti hrane, posebno:

(a)

označivanje i sigurnost hrane,

| (b) | veterinarske zakonske propise za zaštitu od opasnosti za ljudsko zdravlje; javnozdravstveni nadzor hrane i sustava proizvodnje hrane, |
| --- | --- |

(b)

veterinarske zakonske propise za zaštitu od opasnosti za ljudsko zdravlje; javnozdravstveni nadzor hrane i sustava proizvodnje hrane,

| (c) | Europsku agenciju za sigurnost hrane i Europski ured za hranu i veterinarstvo. |
| --- | --- |

(c)

Europsku agenciju za sigurnost hrane i Europski ured za hranu i veterinarstvo.

IX.   Odbor za industriju, istraživanje i energetiku

Odbor nadležan za:

| 1. | industrijsku politiku Unije i povezane mjere te primjenu novih tehnologija, uključujući mjere koje se odnose na MSP (mala i srednja poduzeća); |
| --- | --- |

1.

industrijsku politiku Unije i povezane mjere te primjenu novih tehnologija, uključujući mjere koje se odnose na MSP (mala i srednja poduzeća);

| 2. | politiku Unije na području istraživanja i inovacija, uključujući znanost i tehnologiju kao i širenje i iskorištavanje rezultata istraživanja; |
| --- | --- |

2.

politiku Unije na području istraživanja i inovacija, uključujući znanost i tehnologiju kao i širenje i iskorištavanje rezultata istraživanja;

| 3. | europsku svemirsku politiku; |
| --- | --- |

3.

europsku svemirsku politiku;

| 4. | djelatnosti Zajedničkog istraživačkog centra, Europskog istraživačkog vijeća, Europskog instituta za inovacije i tehnologiju te Instituta za referentne materijale i mjerenja, kao i za JET, ITER i druge projekte na tom području; |
| --- | --- |

4.

djelatnosti Zajedničkog istraživačkog centra, Europskog istraživačkog vijeća, Europskog instituta za inovacije i tehnologiju te Instituta za referentne materijale i mjerenja, kao i za JET, ITER i druge projekte na tom području;

| 5. | mjere Unije povezane s energetskom politikom općenito i u kontekstu osnivanja i funkcioniranja unutarnjeg energetskog tržišta, uključujući mjere u vezi s:






  (a) | sigurnosti nabave energije u Uniji, |
| --- | --- | --- |

5.

mjere Unije povezane s energetskom politikom općenito i u kontekstu osnivanja i funkcioniranja unutarnjeg energetskog tržišta, uključujući mjere u vezi s:

(a)

sigurnosti nabave energije u Uniji,

| (b) | promicanjem energetske učinkovitosti i štednje energije te razvojem novih i obnovljivih oblika energije, |
| --- | --- |

(b)

promicanjem energetske učinkovitosti i štednje energije te razvojem novih i obnovljivih oblika energije,

| (c) | promicanjem međusobne povezanosti energetskih mreža i učinkovitosti energije, uključujući uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na području energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

promicanjem međusobne povezanosti energetskih mreža i učinkovitosti energije, uključujući uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na području energetske infrastrukture;

| 6. | Ugovor o Euratomu i Agenciju za nabavu Europske zajednice za atomsku energiju; nuklearnu sigurnost, razgradnju i odlaganje otpada u nuklearnom sektoru; |
| --- | --- |

6.

Ugovor o Euratomu i Agenciju za nabavu Europske zajednice za atomsku energiju; nuklearnu sigurnost, razgradnju i odlaganje otpada u nuklearnom sektoru;

| 7. | informacijsko društvo, informacijsku tehnologiju i komunikacijske mreže i usluge, uključujući tehnologije i sigurnosne aspekte te uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na području telekomunikacijske infrastrukture kao i djelovanje Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA). |
| --- | --- |

7.

informacijsko društvo, informacijsku tehnologiju i komunikacijske mreže i usluge, uključujući tehnologije i sigurnosne aspekte te uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na području telekomunikacijske infrastrukture kao i djelovanje Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA).

X.   Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača

Odbor nadležan za:

| 1. | koordinaciju nacionalnih propisa na području unutarnjeg tržišta i carinske unije na razini Unije, posebno:






  (a) | slobodno kretanje roba uključujući usklađenost tehničkih standarda, |
| --- | --- | --- |

1.

koordinaciju nacionalnih propisa na području unutarnjeg tržišta i carinske unije na razini Unije, posebno:

(a)

slobodno kretanje roba uključujući usklađenost tehničkih standarda,

| (b) | pravo poslovnog nastana, |
| --- | --- |

(b)

pravo poslovnog nastana,

| (c) | slobodu pružanja usluga, uz iznimku financijskog i poštanskog sektora; |
| --- | --- |

(c)

slobodu pružanja usluga, uz iznimku financijskog i poštanskog sektora;

| 2. | funkcioniranje
  jedinstvenog
  tržišta, uključujući mjere čiji je cilj određivanje i uklanjanje mogućih prepreka u provedbi jedinstvenog tržišta, uključujući i digitalno jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

2.

funkcioniranje
  jedinstvenog
  tržišta, uključujući mjere čiji je cilj određivanje i uklanjanje mogućih prepreka u provedbi jedinstvenog tržišta, uključujući i digitalno jedinstveno tržište;

| 3. | promicanje i zaštitu gospodarskih interesa potrošača u okviru uspostavljanja unutarnjeg tržišta, osim za pitanja javnog zdravlja i sigurnosti hrane. |
| --- | --- |

3.

promicanje i zaštitu gospodarskih interesa potrošača u okviru uspostavljanja unutarnjeg tržišta, osim za pitanja javnog zdravlja i sigurnosti hrane.

| 4. | politiku i zakonodavstvo u vezi s provedbom
  pravila
  jedinstvenog tržišta i potrošačkih prava. |
| --- | --- |

4.

politiku i zakonodavstvo u vezi s provedbom
  pravila
  jedinstvenog tržišta i potrošačkih prava.

XI.   Odbor za promet i turizam

Odbor nadležan za:

| 1. | pitanja razvoja zajedničke politike za željeznički, cestovni, unutarnji vodni, pomorski i zračni promet, posebno:






  (a) | zajedničke propise za prijevoz unutar Europske unije, |
| --- | --- | --- |

1.

pitanja razvoja zajedničke politike za željeznički, cestovni, unutarnji vodni, pomorski i zračni promet, posebno:

(a)

zajedničke propise za prijevoz unutar Europske unije,

| (b) | uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na području prometne infrastrukture, |
| --- | --- |

(b)

uspostavljanje i razvoj transeuropskih mreža na području prometne infrastrukture,

| (c) | pružanje prijevoznih usluga i odnose s trećim zemljama na području prijevoza, |
| --- | --- |

(c)

pružanje prijevoznih usluga i odnose s trećim zemljama na području prijevoza,

| (d) | sigurnost prijevoza, |
| --- | --- |

(d)

sigurnost prijevoza,

| (e) | odnose s međunarodnim prijevozničkim organizacijama; |
| --- | --- |

(e)

odnose s međunarodnim prijevozničkim organizacijama;

| (f) | Europsku agenciju za pomorsku sigurnost, Europsku agenciju za željeznice, Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa i zajedničko poduzeće SESAR; |
| --- | --- |

(f)

Europsku agenciju za pomorsku sigurnost, Europsku agenciju za željeznice, Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa i zajedničko poduzeće SESAR;

| 2. | poštanskih usluga; |
| --- | --- |

2.

poštanskih usluga;

| 3. | turizam. |
| --- | --- |

3.

turizam.

XII.   Odbor za regionalni razvoj

Odbor nadležan za:

| 1. | djelovanje i razvoj politike Unije za regionalni razvoj i koheziju, kako je utvrđeno u Ugovorima; |
| --- | --- |

1.

djelovanje i razvoj politike Unije za regionalni razvoj i koheziju, kako je utvrđeno u Ugovorima;

| 2. | Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i za ostale instrumente regionalne politike Unije, |
| --- | --- |

2.

Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i za ostale instrumente regionalne politike Unije,

| 3. | procjenu utjecaja drugih politika Unije na gospodarsku i socijalnu koheziju, |
| --- | --- |

3.

procjenu utjecaja drugih politika Unije na gospodarsku i socijalnu koheziju,

| 4. | usklađivanje strukturnih instrumenata Unije, |
| --- | --- |

4.

usklađivanje strukturnih instrumenata Unije,

| 5. | urbanu dimenziju kohezijske politike, |
| --- | --- |

5.

urbanu dimenziju kohezijske politike,

| 6. | najudaljenija područja i otoke te prekograničnu i međuregionalnu suradnju, |
| --- | --- |

6.

najudaljenija područja i otoke te prekograničnu i međuregionalnu suradnju,

| 7. | odnose s Odborom regija, organizacijama za međuregionalnu suradnju te lokalnim i regionalnim vlastima. |
| --- | --- |

7.

odnose s Odborom regija, organizacijama za međuregionalnu suradnju te lokalnim i regionalnim vlastima.

XIII.   Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj

Odbor nadležan za:

| 1. | djelovanje i razvoj zajedničke poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

1.

djelovanje i razvoj zajedničke poljoprivredne politike;

| 2. | ruralni razvoj, uključujući djelatnosti relevantnih financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

2.

ruralni razvoj, uključujući djelatnosti relevantnih financijskih instrumenata;

| 3. | zakonodavne propise o:






  (a) | veterinarskim i fitosanitarnim pitanjima i hrani za životinje pod uvjetom da takve mjere nisu namijenjene zaštiti od opasnosti za ljudsko zdravlje, |
| --- | --- | --- |

3.

zakonodavne propise o:

(a)

veterinarskim i fitosanitarnim pitanjima i hrani za životinje pod uvjetom da takve mjere nisu namijenjene zaštiti od opasnosti za ljudsko zdravlje,

| (b) | uzgoju i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

(b)

uzgoju i dobrobiti životinja;

| 4. | poboljšanje kvalitete poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

4.

poboljšanje kvalitete poljoprivrednih proizvoda;

| 5. | zalihe sirovina poljoprivrednog podrijetla; |
| --- | --- |

5.

zalihe sirovina poljoprivrednog podrijetla;

| 6. | Ured Zajednice za biljnu raznolikost; |
| --- | --- |

6.

Ured Zajednice za biljnu raznolikost;

| 7. | šumarstvo i poljoprivredno šumarstvo. |
| --- | --- |

7.

šumarstvo i poljoprivredno šumarstvo.

XIV.   Odbor za ribarstvo

Odbor nadležan za:

| 1. | djelovanje i razvoj zajedničke ribarstvene politike i njezino upravljanje; |
| --- | --- |

1.

djelovanje i razvoj zajedničke ribarstvene politike i njezino upravljanje;

| 2. | očuvanje ribolovnih resursa, upravljanje ribarstvom i flotama koje iskorištavaju te resurse te istraživanje mora i primijenjeno istraživanje u području ribarstva; |
| --- | --- |

2.

očuvanje ribolovnih resursa, upravljanje ribarstvom i flotama koje iskorištavaju te resurse te istraživanje mora i primijenjeno istraživanje u području ribarstva;

| 3. | zajedničku organizaciju tržišta ribljih proizvoda i proizvoda akvakulture te njihovu preradu i stavljanje na tržište; |
| --- | --- |

3.

zajedničku organizaciju tržišta ribljih proizvoda i proizvoda akvakulture te njihovu preradu i stavljanje na tržište;

| 4. | strukturnu politiku na područjima ribarstva i akvakulture, uključujući financijske instrumente i sredstva za usmjeravanje ribarstva u cilju davanja potpore tim područjima; |
| --- | --- |

4.

strukturnu politiku na područjima ribarstva i akvakulture, uključujući financijske instrumente i sredstva za usmjeravanje ribarstva u cilju davanja potpore tim područjima;

| 5. | integriranu pomorsku politiku u vezi s ribolovnim aktivnostima; |
| --- | --- |

5.

integriranu pomorsku politiku u vezi s ribolovnim aktivnostima;

| 6. | partnerske sporazume na području održivog ribarstva, regionalne ribarskee organizacije i provedbu međunarodnih obveza u području ribarstva. |
| --- | --- |

6.

partnerske sporazume na području održivog ribarstva, regionalne ribarskee organizacije i provedbu međunarodnih obveza u području ribarstva.

XV.   Odbor za kulturu i obrazovanje

Odbor nadležan za:

| 1. | kulturne aspekte Europske unije, posebno:






  (a) | poboljšanje znanja i širenje kulture, |
| --- | --- | --- |

1.

kulturne aspekte Europske unije, posebno:

(a)

poboljšanje znanja i širenje kulture,

| (b) | zaštitu i promicanje kulturne i jezične raznolikosti, |
| --- | --- |

(b)

zaštitu i promicanje kulturne i jezične raznolikosti,

| (c) | očuvanje i zaštitu kulturne baštine, kulturnih razmjena i umjetničkog stvaralaštva; |
| --- | --- |

(c)

očuvanje i zaštitu kulturne baštine, kulturnih razmjena i umjetničkog stvaralaštva;

| 2. | obrazovnu politiku Unije, uključujući europski prostor visokoškolskog obrazovanja, promicanje sustava europskih škola i cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

2.

obrazovnu politiku Unije, uključujući europski prostor visokoškolskog obrazovanja, promicanje sustava europskih škola i cjeloživotnog učenja;

| 3. | audiovizualnu politiku te kulturne i obrazovne aspekte informacijskog društva; |
| --- | --- |

3.

audiovizualnu politiku te kulturne i obrazovne aspekte informacijskog društva;

| 4. | politiku za mlade; |
| --- | --- |

4.

politiku za mlade;

| 5. | razvoj politike za sport i slobodno vrijeme; |
| --- | --- |

5.

razvoj politike za sport i slobodno vrijeme;

| 6. | politiku za informiranje i medije; |
| --- | --- |

6.

politiku za informiranje i medije;

| 7. | suradnju s trećim zemljama na područjima kulture i obrazovanja te odnose s relevantnim međunarodnim organizacijama i institucijama. |
| --- | --- |

7.

suradnju s trećim zemljama na područjima kulture i obrazovanja te odnose s relevantnim međunarodnim organizacijama i institucijama.

XVI.   Odbor za pravna pitanja

Odbor nadležan za:

| 1. | tumačenje, primjenu i praćenje prava Unije i usklađenost akata Unije s primarnim pravom, posebno za odabir pravnih osnova i poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

1.

tumačenje, primjenu i praćenje prava Unije i usklađenost akata Unije s primarnim pravom, posebno za odabir pravnih osnova i poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 2. | tumačenje i primjenu međunarodnog prava ako se ono odnosi na Europsku uniju; |
| --- | --- |

2.

tumačenje i primjenu međunarodnog prava ako se ono odnosi na Europsku uniju;

| 3. | bolje
  donošenje zakona
  i pojednostavljenje prava Unije; |
| --- | --- |

3.

bolje
  donošenje zakona
  i pojednostavljenje prava Unije;

| 4. | pravnu zaštitu prava i ovlasti Parlamenta, uključujući njegovo sudjelovanje u postupcima pred Sudom Europske unije; |
| --- | --- |

4.

pravnu zaštitu prava i ovlasti Parlamenta, uključujući njegovo sudjelovanje u postupcima pred Sudom Europske unije;

| 5. | akte Unije koji utječu na pravni poredak zemalja članica, i to na područjima:






  (a) | građanskog i trgovačkog prava, |
| --- | --- | --- |

5.

akte Unije koji utječu na pravni poredak zemalja članica, i to na područjima:

(a)

građanskog i trgovačkog prava,

| (b) | prava društava, |
| --- | --- |

(b)

prava društava,

| (c) | prava intelektualnog vlasništva, |
| --- | --- |

(c)

prava intelektualnog vlasništva,

| (d) | procesnog prava, |
| --- | --- |

(d)

procesnog prava,

| 6. | mjere na području pravosudne i administrativne suradnje u građanskim pitanjima; |
| --- | --- |

6.

mjere na području pravosudne i administrativne suradnje u građanskim pitanjima;

| 7. | odgovornost prema okolišu i sankcije za kaznena djela protiv okoliša; |
| --- | --- |

7.

odgovornost prema okolišu i sankcije za kaznena djela protiv okoliša;

| 8. | etička pitanja vezana za nove tehnologije, primjenjujući na nadležne odbore postupak s pridruženim odborima; |
| --- | --- |

8.

etička pitanja vezana za nove tehnologije, primjenjujući na nadležne odbore postupak s pridruženim odborima;

| 9. | Statut zastupnika i Pravilnik o osoblju Europske unije; |
| --- | --- |

9.

Statut zastupnika i Pravilnik o osoblju Europske unije;

| 10. | povlastice i imuniteti te provjeru valjanosti zastupničkih mandata; |
| --- | --- |

10.

povlastice i imuniteti te provjeru valjanosti zastupničkih mandata;

| 11. | organizaciju i statut Suda Europske unije; |
| --- | --- |

11.

organizaciju i statut Suda Europske unije;

| 12. | Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

12.

Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu.

XVII.   Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove

Odbor nadležan za:

| 1. | zaštitu prava građana, ljudskih prava i temeljnih prava na teritoriju Europske unije, uključujući zaštitu manjina kako je propisano Ugovorima i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

1.

zaštitu prava građana, ljudskih prava i temeljnih prava na teritoriju Europske unije, uključujući zaštitu manjina kako je propisano Ugovorima i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima;

| 2. | mjere za borbu protiv svih oblika diskriminacije osim onih prema spolu ili onih oblika diskriminacije koji se događaju na radnom mjestu i tržištu rada; |
| --- | --- |

2.

mjere za borbu protiv svih oblika diskriminacije osim onih prema spolu ili onih oblika diskriminacije koji se događaju na radnom mjestu i tržištu rada;

| 3. | zakonodavne propise na području transparentnosti i zaštite fizičkih osoba s obzirom na obradu osobnih podataka; |
| --- | --- |

3.

zakonodavne propise na području transparentnosti i zaštite fizičkih osoba s obzirom na obradu osobnih podataka;

| 4. | uspostavljanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde, uz poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, posebno:






  (a) | mjere za ulazak i kretanje osoba, azil i migraciju, |
| --- | --- | --- |

4.

uspostavljanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde, uz poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, posebno:

(a)

mjere za ulazak i kretanje osoba, azil i migraciju,

| (b) | mjere za integrirano upravljanje zajedničkim granicama, |
| --- | --- |

(b)

mjere za integrirano upravljanje zajedničkim granicama,

| (c) | mjere za suradnju policije i pravosuđa u kaznenim pitanjima, uključujući terorizam, te temeljne i postupovne mjere povezane s razvojem dosljednijeg pristupa Unije kaznenom pravu, |
| --- | --- |

(c)

mjere za suradnju policije i pravosuđa u kaznenim pitanjima, uključujući terorizam, te temeljne i postupovne mjere povezane s razvojem dosljednijeg pristupa Unije kaznenom pravu,

| 5. | Europski centar za nadzor droga i ovisnosti o drogama i Agenciju Europske unije za temeljna prava, Europol, Eurojust, Cepol,
  Ured europskog javnog tužitelja
  te druga tijela i agencije na tom području; |
| --- | --- |

5.

Europski centar za nadzor droga i ovisnosti o drogama i Agenciju Europske unije za temeljna prava, Europol, Eurojust, Cepol,
  Ured europskog javnog tužitelja
  te druga tijela i agencije na tom području;

| 6. | utvrđivanje očite opasnosti od ozbiljnog kršenja načela zajedničkih državama članicama od strane jedne države članice. |
| --- | --- |

6.

utvrđivanje očite opasnosti od ozbiljnog kršenja načela zajedničkih državama članicama od strane jedne države članice.

XVIII.   Odbor za ustavna pitanja

Odbor nadležan za:

| 1. | institucionalne aspekte procesa europske integracije, posebno
  pripremu, pokretanje i provođenje redovnih i pojednostavljenih postupaka revizije Ugovora
  ; |
| --- | --- |

1.

institucionalne aspekte procesa europske integracije, posebno
  pripremu, pokretanje i provođenje redovnih i pojednostavljenih postupaka revizije Ugovora
  ;

| 2. | provođenje Ugovora o Europskoj uniji i procjenu njegovog djelovanja; |
| --- | --- |

2.

provođenje Ugovora o Europskoj uniji i procjenu njegovog djelovanja;

| 3. | institucionalne posljedice pregovora za proširenje ili istupanje iz Unije; |
| --- | --- |

3.

institucionalne posljedice pregovora za proširenje ili istupanje iz Unije;

| 4. | međuinstitucionalne odnose, uključujući razmatranje međuinstitucionalnih sporazuma u pogledu njihovog prihvaćanja od strane Parlamenta, u skladu s člankom 127. stavkom 2. Poslovnika; |
| --- | --- |

4.

međuinstitucionalne odnose, uključujući razmatranje međuinstitucionalnih sporazuma u pogledu njihovog prihvaćanja od strane Parlamenta, u skladu s člankom 127. stavkom 2. Poslovnika;

| 5. | jedinstveni izborni postupak; |
| --- | --- |

5.

jedinstveni izborni postupak;

| 6. | političke stranke i političke zaklade na europskoj razini, ne dovodeći u pitanje nadležnost Predsjedništva; |
| --- | --- |

6.

političke stranke i političke zaklade na europskoj razini, ne dovodeći u pitanje nadležnost Predsjedništva;

| 7. | utvrđivanje postojanja ozbiljnog i trajnog kršenja zajedničkih načela država članica od strane jedne države članice; |
| --- | --- |

7.

utvrđivanje postojanja ozbiljnog i trajnog kršenja zajedničkih načela država članica od strane jedne države članice;

| 8. | tumačenje i primjenu Poslovnika i prijedloge za izmjene istog. |
| --- | --- |

8.

tumačenje i primjenu Poslovnika i prijedloge za izmjene istog.

XIX.   Odbor za prava žena i jednakost spolova

Odbor nadležan za:

| 1. | određivanje, promicanje i zaštitu prava žena u Uniji i mjere koje Unija s tim u vezi poduzima; |
| --- | --- |

1.

određivanje, promicanje i zaštitu prava žena u Uniji i mjere koje Unija s tim u vezi poduzima;

| 2. | promicanje prava žena u trećim zemljama; |
| --- | --- |

2.

promicanje prava žena u trećim zemljama;

| 3. | politiku jednakih mogućnosti, uključujući promicanje jednakosti muškaraca i žena s obzirom na mogućnosti na tržištu rada i postupanje prema njima na radnom mjestu; |
| --- | --- |

3.

politiku jednakih mogućnosti, uključujući promicanje jednakosti muškaraca i žena s obzirom na mogućnosti na tržištu rada i postupanje prema njima na radnom mjestu;

| 4. | uklanjanje svih oblika nasilja i diskriminacije na temelju spola; |
| --- | --- |

4.

uklanjanje svih oblika nasilja i diskriminacije na temelju spola;

| 5. | provođenje i daljnji razvoj načela uključivanja jednakosti spolova u sva područja politike; |
| --- | --- |

5.

provođenje i daljnji razvoj načela uključivanja jednakosti spolova u sva područja politike;

| 6. | praćenje i provođenje međunarodnih sporazuma i konvencija koje uključuju prava žena; |
| --- | --- |

6.

praćenje i provođenje međunarodnih sporazuma i konvencija koje uključuju prava žena;

| 7. | poticanje svijesti o pravima žena. |
| --- | --- |

7.

poticanje svijesti o pravima žena.

XX.   Odbor za predstavke

Odbor nadležan za:

| 1. | predstavke; |
| --- | --- |

1.

predstavke;

| 2. | organizacije javnih saslušanja o građanskim inicijativama u skladu s člankom 197.a; |
| --- | --- |

2.

organizacije javnih saslušanja o građanskim inicijativama u skladu s člankom 197.a;

| 3. | odnose s Europskim ombudsmanom. |
| --- | --- |

3.

odnose s Europskim ombudsmanom.

| 2. | odlučuje da ova Odluka stupa na snagu prvog dana prve sjednice osmog parlamentarnog saziva; |
| --- | --- |

2.

odlučuje da ova Odluka stupa na snagu prvog dana prve sjednice osmog parlamentarnog saziva;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku, da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku, da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

---

Četvrtak, 16. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/169 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/169

---

P7_TA(2014)0035

Izmjena Poslovnika Europskog parlamenta o ukidanju i zaštiti parlamentarnog imuniteta

Odluka Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o izmjeni Poslovnika Europskog parlamenta o ukidanju i zaštiti imuniteta parlamentarnog zastupnika (2013/2031(REG))

(2016/C 482/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednika Odbora za pravna pitanja od 9. studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednika Odbora za pravna pitanja od 9. studenog 2012.,

| — | uzimajući u obzir članke 211. i 212. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 211. i 212. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0012/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0012/2014),

| 1. | odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedenu izmjenu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedenu izmjenu;

| 2. | podsjeća da ta izmjena stupa na snagu prvoga dana sljedeće sjednice; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da ta izmjena stupa na snagu prvoga dana sljedeće sjednice;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti.

Amandman 1

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika. |

Tekst na snazi

Izmjena

1a.
     
  Imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika.

Amandman 2

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament
  prvenstveno nastoji očuvati
  svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurati nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti. | 1.   Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament
  djeluje tako da očuva
  svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i
  osigura
  nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.
  Svi zahtjevi za ukidanje imuniteta ocjenjuju se u skladu s člancima 7., 8. i 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima i s načelima na koja se upućuje u ovom članku. |

Tekst na snazi

Izmjena

1.   Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament
  prvenstveno nastoji očuvati
  svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurati nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.

1.   Izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament
  djeluje tako da očuva
  svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i
  osigura
  nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti.
  Svi zahtjevi za ukidanje imuniteta ocjenjuju se u skladu s člancima 7., 8. i 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima i s načelima na koja se upućuje u ovom članku.

Amandman 3

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru. | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

2.
     
  Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

Briše se.

Amandman 4

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Svaki zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru. | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

3.
     
  Svaki zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

Briše se.

Amandman 5

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  U slučajevima kad je zastupnik uhićen ili mu je ograničena sloboda kretanja, čime je počinjena očita povreda njegovih povlastica i imuniteta, predsjednik Parlamenta može nakon savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem nadležnog odbora hitno pokrenuti inicijativu da se potvrde povlastice i imuniteti zastupnika. O toj inicijativi predsjednik obavještava odbor i Parlament. | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

4.
     
  U slučajevima kad je zastupnik uhićen ili mu je ograničena sloboda kretanja, čime je počinjena očita povreda njegovih povlastica i imuniteta, predsjednik Parlamenta može nakon savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem nadležnog odbora hitno pokrenuti inicijativu da se potvrde povlastice i imuniteti zastupnika. O toj inicijativi predsjednik obavještava odbor i Parlament.

Briše se.

Amandman 6

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 6. – stavak 4.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom: |
| | — | da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje njihovih parlamentarnih dužnosti; ili |

Tekst na snazi

Izmjena

4a.
     
  Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom:

—

da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje njihovih parlamentarnih dužnosti; ili

| — | da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti. |
| --- | --- |

—

da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti.

Amandman 7

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 6.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a |
| | Zaštita povlastica i imuniteta |
| | 1.
     
  U slučajevima kad postoje navodi o povredi povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 7. stavkom - 1.podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo do povrede tih povlastica i imuniteta. |
| | 2.
     
  Posebice, takav zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta može se podnijeti ako se smatra da okolnosti predstavljaju administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili da pak potpadaju pod okvir članka 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima. |
| | 3.
     
  Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika nije dopušten ako je u vezi s istim postupkom već primljen zahtjev za ukidanje ili zaštitu imuniteta tog zastupnika, bez obzira na to je li tada donesena odluka ili nije. |
| | 4.
     
  Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika ne razmatra se ako je u vezi s istim postupkom već primljen zahtjev za ukidanje imuniteta tog zastupnika. |
| | 5.
     
  U slučajevima u kojima je donesena odluka da se ne zaštite povlastice i imunitet zastupnika, zastupnik može uz podnošenje novih dokaza podnijeti zahtjev za preispitivanje odluke. Zahtjev za ponovno razmatranje nije dopušten ako je postupak pokrenut protiv odluke na osnovi članka 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili ako predsjednik smatra da podneseni novi dokazi nisu dovoljno utemeljeni da opravdaju ponovno razmatranje. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 6.a

Zaštita povlastica i imuniteta

1.
     
  U slučajevima kad postoje navodi o povredi povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 7. stavkom - 1.podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo do povrede tih povlastica i imuniteta.

2.
     
  Posebice, takav zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta može se podnijeti ako se smatra da okolnosti predstavljaju administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili da pak potpadaju pod okvir članka 9. Protokola Europske unije o povlasticama i imunitetima.

3.
     
  Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika nije dopušten ako je u vezi s istim postupkom već primljen zahtjev za ukidanje ili zaštitu imuniteta tog zastupnika, bez obzira na to je li tada donesena odluka ili nije.

4.
     
  Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta zastupnika ne razmatra se ako je u vezi s istim postupkom već primljen zahtjev za ukidanje imuniteta tog zastupnika.

5.
     
  U slučajevima u kojima je donesena odluka da se ne zaštite povlastice i imunitet zastupnika, zastupnik može uz podnošenje novih dokaza podnijeti zahtjev za preispitivanje odluke. Zahtjev za ponovno razmatranje nije dopušten ako je postupak pokrenut protiv odluke na osnovi članka 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili ako predsjednik smatra da podneseni novi dokazi nisu dovoljno utemeljeni da opravdaju ponovno razmatranje.

Amandman 8

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 6.b (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.b |
| | Hitno djelovanje predsjednika u svrhu potvrde imuniteta |
| | 1.
     
  U slučajevima kad je zastupnik uhićen ili mu je ograničena sloboda kretanja, čime je počinjena očita povreda njegovih povlastica i imuniteta, predsjednik Parlamenta može nakon savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem nadležnog odbora hitno pokrenuti inicijativu da se potvrde povlastice i imuniteti zastupnika o kojemu je riječ. O toj inicijativi predsjednik obavještava odbor i Parlament. |
| | 2.
     
  Ako se predsjednik koristi ovlastima koje su mu dodijeljene stavkom 1., odbor predsjednikovu inicijativu prima na znanje na svojoj sljedećoj sjednici. Ako odbor to smatra potrebnim, može pripremiti izvješće i podnijeti ga Parlamentu. |

Tekst na snazi

Izmjena

Članak 6.b

Hitno djelovanje predsjednika u svrhu potvrde imuniteta

1.
     
  U slučajevima kad je zastupnik uhićen ili mu je ograničena sloboda kretanja, čime je počinjena očita povreda njegovih povlastica i imuniteta, predsjednik Parlamenta može nakon savjetovanja s predsjednikom i izvjestiteljem nadležnog odbora hitno pokrenuti inicijativu da se potvrde povlastice i imuniteti zastupnika o kojemu je riječ. O toj inicijativi predsjednik obavještava odbor i Parlament.

2.
     
  Ako se predsjednik koristi ovlastima koje su mu dodijeljene stavkom 1., odbor predsjednikovu inicijativu prima na znanje na svojoj sljedećoj sjednici. Ako odbor to smatra potrebnim, može pripremiti izvješće i podnijeti ga Parlamentu.

Amandman 9

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak - 1. (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru. |

Tekst na snazi

Izmjena

-1.
     
  Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

Amandman 10

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Nadležni
  odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu
  imuniteta i
  povlastica bez odlaganja
  i po redoslijedu po kojem su predani
  . | 1.   Odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu povlastica
  i imuniteta
  bez odlaganja
  , ali uzimajući u obzir njihovu relativnu složenost
  . |

Tekst na snazi

Izmjena

1.   
  Nadležni
  odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu
  imuniteta i
  povlastica bez odlaganja
  i po redoslijedu po kojem su predani
  .

1.   Odbor razmatra zahtjeve za ukidanje imuniteta ili zahtjeve za zaštitu povlastica
  i imuniteta
  bez odlaganja
  , ali uzimajući u obzir njihovu relativnu složenost
  .

Amandman 11

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.
  Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan te može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima. Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik. | 3.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi. |

Tekst na snazi

Izmjena

3.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.
  Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan te može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima. Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik.

3.   Odbor može tražiti da mu nadležno tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.

Amandman 12

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak 3.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan te može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima. Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik. |
| | Zastupnik neće biti prisutan na raspravi o zahtjevu za ukidanje ili zaštitu svog imuniteta, osim na vlastitom saslušanju. |
| | Predsjednik odbora poziva zastupnika na saslušanje i pritom navodi datum i vrijeme. Zastupnik se može odreći prava da bude saslušan. |
| | Ako se zastupnik ne odazove saslušanju na koje je pozvan, smatrat će se da se odrekao prava da bude saslušan, osim ako se nije ispričao zbog nemogućnosti saslušanja u predloženo vrijeme i pritom za to naveo razloge. Predsjednik odbora donosi odluku o tome može li se isprika prihvatiti u svjetlu danih razloga, a na tu odluku nije moguća žalba. |
| | Ako predsjednik odbora odobri ispriku, poziva zastupnika na saslušanje u nekom drugom terminu. Ako zastupnik ne postupi u skladu s drugim pozivom na saslušanje, postupak se nastavlja bez saslušanja zastupnika. Nije dopušteno podnošenje novih isprika ili novih zahtjeva za saslušanje. |

Tekst na snazi

Izmjena

3a.
     
  Dotični zastupnik ima mogućnost da bude saslušan te može priložiti dokumente ili druge pisane dokaze koje smatra relevantnima. Zastupnika može predstavljati drugi zastupnik.

Zastupnik neće biti prisutan na raspravi o zahtjevu za ukidanje ili zaštitu svog imuniteta, osim na vlastitom saslušanju.

Predsjednik odbora poziva zastupnika na saslušanje i pritom navodi datum i vrijeme. Zastupnik se može odreći prava da bude saslušan.

Ako se zastupnik ne odazove saslušanju na koje je pozvan, smatrat će se da se odrekao prava da bude saslušan, osim ako se nije ispričao zbog nemogućnosti saslušanja u predloženo vrijeme i pritom za to naveo razloge. Predsjednik odbora donosi odluku o tome može li se isprika prihvatiti u svjetlu danih razloga, a na tu odluku nije moguća žalba.

Ako predsjednik odbora odobri ispriku, poziva zastupnika na saslušanje u nekom drugom terminu. Ako zastupnik ne postupi u skladu s drugim pozivom na saslušanje, postupak se nastavlja bez saslušanja zastupnika. Nije dopušteno podnošenje novih isprika ili novih zahtjeva za saslušanje.

Amandman 13

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.
     
  Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom: | Briše se. |
| — | da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje parlamentarnih dužnosti; |

Tekst na snazi

Izmjena

5.
     
  Ako su zastupnici pozvani u svojstvu svjedoka ili vještaka, nije potrebno zahtijevati ukidanje imuniteta, pod uvjetom:

Briše se.

—

da neće morati svjedočiti u terminu koji im onemogućuje ili otežava izvršavanje parlamentarnih dužnosti, ili da će moći dati izjavu u pisanom ili bilo kojem drugom obliku kojim im se ne otežava ispunjavanje parlamentarnih dužnosti;

| — | da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti. |
| --- | --- |

—

da neće morati svjedočiti o povjerljivim informacijama koje su dobili pri obnašanju svoje dužnosti za koje smatraju da ih ne trebaju otkriti.

Amandman 14

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.
     
  U slučajevima koji se tiču zaštite imuniteta ili povlastica odbor utvrđuje predstavljaju li postojeće okolnosti administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili pak potpadaju pod okvir članka 9. Protokola o povlasticama i imunitetima koji nisu predmet nacionalnog prava. Odbor podnosi prijedlog kojim se od nadležnog tijela traži da donese potrebne zaključke. | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

6.
     
  U slučajevima koji se tiču zaštite imuniteta ili povlastica odbor utvrđuje predstavljaju li postojeće okolnosti administrativna ili druga ograničenja slobodnom kretanju zastupnika pri putovanju na mjesto zasjedanja Parlamenta ili povratku s njega, ili slobodnom izražavanju mišljenja ili glasovanju tijekom obnašanja dužnosti, ili pak potpadaju pod okvir članka 9. Protokola o povlasticama i imunitetima koji nisu predmet nacionalnog prava. Odbor podnosi prijedlog kojim se od nadležnog tijela traži da donese potrebne zaključke.

Briše se.

Amandman 15

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak 10.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.
     
  Ako predsjednik upotrebljava ovlasti koje su mu dodijeljene prema članku 6. stavku 4., nadležni odbor predsjednikovu inicijativu prima na znanje na svojoj sljedećoj sjednici. Ako odbor to smatra potrebnim, može pripremiti izvješće i podnijeti ga Parlamentu. | Briše se. |

Tekst na snazi

Izmjena

10.
     
  Ako predsjednik upotrebljava ovlasti koje su mu dodijeljene prema članku 6. stavku 4., nadležni odbor predsjednikovu inicijativu prima na znanje na svojoj sljedećoj sjednici. Ako odbor to smatra potrebnim, može pripremiti izvješće i podnijeti ga Parlamentu.

Briše se.

Amandman 16

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak 12.a (novi)

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 12a.
     
  Odbor utvrđuje načela za primjenu ovog članka. |

Tekst na snazi

Izmjena

12a.
     
  Odbor utvrđuje načela za primjenu ovog članka.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 14. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/176 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/176

---

P7_TA(2014)0004

Emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 510/2011 kako bi se utvrdili načini postizanja cilja za 2020. smanjenja emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0394), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0394),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0185/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0185/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2012. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za promet i turizam (A7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za promet i turizam (A7-0168/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 44, 15.2.2013., str. 109.

---

P7_TC1-COD(2012)0191

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 510/2011 kako bi se utvrdili načini postizanja cilja za 2020. smanjenja emisija CO2 iz novih lakih gospodarskih vozila

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 253/2014.)

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/178 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/178

---

P7_TA(2014)0005

Program za potrošače 2014. – 2020. ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o programu zaštite potrošača 2014. – 2020. (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0707), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0707),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 169. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0397/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 169. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0397/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 23. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 23. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za pravna pitanja (A7-0214/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za pravna pitanja (A7-0214/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 89.

(2)  SL C 225, 27.7.2012., str. 217.

---

P7_TC1-COD(2011)0340

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o višegodišnjem programu za potrošače za razdoblje 2014. – 2020. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1926/2006/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 254/2014.)

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/179 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/179

---

P7_TA(2014)0006

Carinske kvote Zajednice za visokokvalitetnu govedinu te za svinjetinu, meso peradi, pšenicu i suražicu, mekinje, posije i druge ostatke ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 774/94 o otvaranju i upravljanju određenim carinskim kvotama Zajednice za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0906), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0906),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0524/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0524/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0212/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0212/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (1); |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (1);

| 2. | prima na znanje Komisijine izjave priložene ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje Komisijine izjave priložene ovoj rezoluciji;

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Ovo stajalište zamijenjuje amandmane usvojene 12. rujna 2012. (Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0328).

---

P7_TC1-COD(2011)0445

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 774/94, u pogledu provedbenih i delegiranih ovlasti koje se trebaju dodijeliti Komisiji

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 252/2014.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije o kodifikaciji

Donošenje ove Uredbe imat će za posljedicu znatan broj izmjena dotičnih akata. Kako bi se poboljšala čitljivost dotičnih akata, Komisija će, što je brže moguće, predložiti njihovu kodifikaciju nakon što se donese Uredba, a najkasnije 30. rujna 2014.

Izjava Komisije o delegiranim aktima

U kontekstu ove Uredbe Komisija podsjeća na svoju obvezu iz stavka 15. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, tj. obvezu pružanja Parlamentu potpunih informacija i dokumentacije o svojim sastancima s nacionalnim stručnjacima u okviru svojeg rada na pripremi delegiranih akata.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/181

---

P7_TA(2014)0007

Uvoz maslinova ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbi Vijeća (EZ) br. 2008/97, (EZ) br. 779/98 i (EZ) br. 1506/98 o uvozu maslinovog ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda iz Turske s obzirom na delegirane i provedbene ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0918), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0918),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0005/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0005/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0209/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A7-0209/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; (1) |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; (1)

| 2. | prima na znanje Komisijine izjave priložene ovoj rezoluciji |
| --- | --- |

2.

prima na znanje Komisijine izjave priložene ovoj rezoluciji

| 3. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Ovo stajalište zamjenjuje amandane usvojene 12. rujna 2012. (Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0329).

---

P7_TC1-COD(2011)0453

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 2008/97, (EZ) br. 779/98 i (EZ) br. 1506/98 u području uvoza maslinovog ulja i drugih poljoprivrednih proizvoda iz Turske, s obzirom na delegirane i provedbene ovlasti koje treba dodijeliti Komisiji

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 255/2014.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije o kodifikaciji

Donošenje ove Uredbe imat će za posljedicu znatan broj izmjena dotičnih akata. Kako bi se poboljšala čitljivost dotičnih akata, Komisija će što je brže moguće predložiti njihovu kodifikaciju nakon što se Uredba donese, a najkasnije do 30. rujna 2014.

Izjava Komisije o delegiranim aktima

U kontekstu ove Uredbe Komisija podsjeća na svoju obvezu iz stavka 15. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, tj. obvezu pružanja Parlamentu potpunih informacija i dokumentacije o svojim sastancima s nacionalnim stručnjacima u okviru svojeg rada na pripremi delegiranih akata.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/183

---

P7_TA(2014)0008

Oznake zemljopisnog podrijetla aromatiziranih vinskih proizvoda ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određivanju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih vinskih proizvoda (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0530), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0530),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 43. stavak 2. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 43. stavak 2. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0234/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje luksemburškog zastupničkog doma podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje luksemburškog zastupničkog doma podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 7. prosinca 2011. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 7. prosinca 2011. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0158/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 43, 15.2.2012., str. 67.

---

P7_TC1-COD(2011)0231

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 251/2014.)

---

Srijeda, 15. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/184 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/184

---

P7_TA(2014)0019

Stavljanje izvan snage Odluke Vijeća 2007/124/EZ, Euratom ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju izvan snage Odluke 2007/124/EZ, Euratom o utvrđivanju posebnog programa „Sprečavanje, pripravnost i upravljanje posljedicama terorizma i drugih rizika povezanih sa sigurnošću” kao dijela Općeg programa sigurnosti i zaštite sloboda za razdoblje od 2007. do 2013. (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2016/C 482/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (15187/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (15187/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (C7-0418/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (C7-0418/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. i članak 46. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. i članak 46. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0432/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0432/2013),

| 1. | daje suglasnost za prijedlog Odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za prijedlog Odluke Vijeća;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/185

---

P7_TA(2014)0020

Obnova Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između EU-a i Rusije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o nacrtu Odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Europske zajednice i Vlade Ruske Federacije (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 482/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Europske zajednice i Vlade Ruske Federacije (13152/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Europske zajednice i Vlade Ruske Federacije (13152/2013),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2000/742/EZ od 16. studenoga 2000. o sklapanju Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Europske zajednice i Vlade Ruske Federacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2000/742/EZ od 16. studenoga 2000. o sklapanju Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Europske zajednice i Vlade Ruske Federacije,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugog podstavka, točkama (a) i (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugog podstavka, točkama (a) i (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0370/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81., članak 90. stavak 7. i članak 46. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81., članak 90. stavak 7. i članak 46. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A7-0473/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A7-0473/2013),

| 1. | odobrava obnavljanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobrava obnavljanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Vladi Ruske Federacije. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Vladi Ruske Federacije.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/186

---

P7_TA(2014)0021

Apoeni i tehnički parametri kovanica eura namijenjenih za stavljanje u optjecaj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Vijeća o apoenima i tehničkim parametrima kovanica eura namijenjenih za stavljanje u optjecaj (izmijenjena verzija) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE))

(Savjetovanje – preinaka)

(2016/C 482/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2013)0184), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2013)0184),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0132/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0132/2013),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenog 2001. o sustavnijoj metodi preinaka pravnih akata (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenog 2001. o sustavnijoj metodi preinaka pravnih akata (1),

| — | uzimajući u obzir dopis Odbora za pravna pitanja upućen Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku od 17. lipnja 2013. sukladno članku 87. stavku 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dopis Odbora za pravna pitanja upućen Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku od 17. lipnja 2013. sukladno članku 87. stavku 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 87. i 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 87. i 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0479/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0479/2013),

| A. | budući da ovaj prijedlog, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, ne sadrži nikakve značajnije promjene, osim promjena koje su u prijedlogu prepoznate kao takve, i budući da se prijedlog glede kodifikacije neizmijenjenih odredbi iz ranijih akata ovim promjenama svodi na jednostavnu kodifikaciju postojećih akata bez izmjene njihova sadržaja; |
| --- | --- |

A.

budući da ovaj prijedlog, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, ne sadrži nikakve značajnije promjene, osim promjena koje su u prijedlogu prepoznate kao takve, i budući da se prijedlog glede kodifikacije neizmijenjenih odredbi iz ranijih akata ovim promjenama svodi na jednostavnu kodifikaciju postojećih akata bez izmjene njihova sadržaja;

| 1. | odobrava prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

odobrava prijedlog Komisije s izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da sukladno tome izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da sukladno tome izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da obavijesti Parlament ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament odobrio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da obavijesti Parlament ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament odobrio;

| 4. | traži od Vijeća da se ponovo savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

4.

traži od Vijeća da se ponovo savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Jedinstvenim sustavom kovanica Unije trebalo bi se pridobiti povjerenje javnosti i uvesti tehnološke inovacije kojima se jamči njegova sigurnost, pouzdanost i učinkovitost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Jedinstvenim sustavom kovanica Unije trebalo bi se pridobiti povjerenje javnosti i uvesti tehnološke inovacije kojima se jamči njegova sigurnost, pouzdanost i učinkovitost.

| (4) | Jedinstvenim sustavom kovanica Unije trebalo bi se pridobiti povjerenje javnosti i uvesti tehnološke inovacije kojima se jamči njegova sigurnost, pouzdanost i učinkovitost.
  Sustav bi također trebao pomoći u sprječavanju krivotvorenja. |
| --- | --- |

(4)

Jedinstvenim sustavom kovanica Unije trebalo bi se pridobiti povjerenje javnosti i uvesti tehnološke inovacije kojima se jamči njegova sigurnost, pouzdanost i učinkovitost.
  Sustav bi također trebao pomoći u sprječavanju krivotvorenja.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Komisija sve relevantne informacije u vezi s novim nacionalnim motivima na kovanicama namijenjenim za stavljanje u opticaj objavljuje u Službenom listu Europske unije. | 8.   Komisija sve relevantne informacije u vezi s novim nacionalnim motivima na kovanicama namijenjenim za stavljanje u opticaj objavljuje u Službenom listu Europske unije. |
| | Komisija obavještava Parlament o mogućim prigovorima u skladu sa stavkom 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.   Komisija sve relevantne informacije u vezi s novim nacionalnim motivima na kovanicama namijenjenim za stavljanje u opticaj objavljuje u Službenom listu Europske unije.

8.   Komisija sve relevantne informacije u vezi s novim nacionalnim motivima na kovanicama namijenjenim za stavljanje u opticaj objavljuje u Službenom listu Europske unije.

Komisija obavještava Parlament o mogućim prigovorima u skladu sa stavkom 5.

---

(1)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/188 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/188

---

P7_TA(2014)0023

Tahografi i socijalno zakonodavstvo u vezi s cestovnim prometom ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 3821/85 o tahografima u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 482/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11532/4/2013 – C7-0410/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11532/4/2013 – C7-0410/2013),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 7. prosinca 2011. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 7. prosinca 2011. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0451), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0451),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 72. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 72. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za promet i turizam (A7-0471/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za promet i turizam (A7-0471/2013),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | uzima u obzir izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

uzima u obzir izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

3.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 5. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 43, 15.2.2012., str. 79.

(2)  SL C 349 E, 29.11.2013., str. 105

---

ANNEX TO THE LEGISLATIVE RESOLUTION

Statement by the Commission on Regulation (EC) No 561/2006

In order to ensure effective and uniform implementation of the legislation on driving times and rest periods, the Commission will continue to monitor closely the implementation of that legislation and, where necessary, take the appropriate initiatives.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/189 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/189

---

P7_TA(2014)0024

Dodjela ugovora o koncesiji ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli ugovora o koncesiji (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0897), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0897),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 53. stavak 1. i članke 62. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0004/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 53. stavak 1. i članke 62. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0004/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja njemačkog Saveznog vijeća – Bundesrata, španjolskog Kongresa zastupnika i austrijskog Saveznog vijeća podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja njemačkog Saveznog vijeća – Bundesrata, španjolskog Kongresa zastupnika i austrijskog Saveznog vijeća podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za pravna pitanja (A7-0030/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za pravna pitanja (A7-0030/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 84.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 74.

---

P7_TC1-COD(2011)0437

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli ugovorâ o koncesiji

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/23/EU.)

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/190 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/190

---

P7_TA(2014)0025

Javna nabava ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0896),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 53. stavak 1. i članke 62. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0006/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 53. stavak 1. i članke 62. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0006/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Švedskog parlamenta i Zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Švedskog parlamenta i Zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za pravna pitanja (A7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za pravna pitanja (A7-0007/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 84.

(2)  SL C 391, 18.12.2012., str. 49.

---

P7_TC1-COD(2011)0438

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/24/EU.)

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/191

---

P7_TA(2014)0026

Javna nabava subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (COM(2011)0895 – C7-0007/2012 – 2011/0439(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0895), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0895),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 53. stavak 1., 62. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0007/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 53. stavak 1., 62. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0007/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Švedskog parlamenta i Zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Švedskog parlamenta i Zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine podnesena u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za pravna pitanja (A7-0034/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za pravna pitanja (A7-0034/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 84.

(2)  SL C 391, 18.12.2012., str. 49.

---

P7_TC1-COD(2011)0439

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2014/25/EU.)

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/192

---

P7_TA(2014)0027

Pristup robe i usluga tržištima javne nabave ***I

Amandmani Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu robe i usluga iz trećih zemalja unutarnjem tržištu javne nabave Unije i postupcima koji doprinose pregovorima o pristupu robe i usluga iz Unije tržištima javne nabave trećih zemalja (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/41)

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Naslov 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijedlog | Prijedlog |
| UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA | UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA |
| o pristupu roba i usluga trećih zemalja unutarnjem tržištu javne nabave Unije i postupcima koji pridonose pregovorima o pristupu robe i usluga Unije tržištima javne nabave trećih zemalja | o pristupu roba i usluga trećih zemalja unutarnjem tržištu javne nabave i
  koncesija
  Unije i postupcima koji pridonose pregovorima o pristupu roba i usluga Unije tržištima javne nabave
  i koncesijama
  trećih zemalja |
| (Tekst značajan za EGP) | (Tekst značajan za EGP) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prijedlog

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o pristupu roba i usluga trećih zemalja unutarnjem tržištu javne nabave Unije i postupcima koji pridonose pregovorima o pristupu robe i usluga Unije tržištima javne nabave trećih zemalja

o pristupu roba i usluga trećih zemalja unutarnjem tržištu javne nabave i
  koncesija
  Unije i postupcima koji pridonose pregovorima o pristupu roba i usluga Unije tržištima javne nabave
  i koncesijama
  trećih zemalja

(Tekst značajan za EGP)

(Tekst značajan za EGP)

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Pozivanje 3.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | uzimajući u obzir revidirane direktive o javnoj nabavi (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) i 2011/0437(COD); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

uzimajući u obzir revidirane direktive o javnoj nabavi (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) i 2011/0437(COD);

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Pozivanje 3.b (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | uzimajući u obzir revidirani plurilateralni Sporazum o javnim nabavama (Agreement on Government Procurement – GPA); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

—

uzimajući u obzir revidirani plurilateralni Sporazum o javnim nabavama (Agreement on Government Procurement – GPA);

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Članak
  21. Ugovora o Europskoj uniji propisuje da Unija utvrđuje i provodi zajedničke politike i djelovanja te nastoji ostvariti visok stupanj suradnje na svim područjima međunarodnih odnosa, između ostaloga, radi poticanja integracije svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući
  i
  postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Članak
  21. Ugovora o Europskoj uniji propisuje da Unija utvrđuje i provodi zajedničke politike i djelovanja te nastoji ostvariti visok stupanj suradnje na svim područjima međunarodnih odnosa, između ostaloga, radi poticanja integracije svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući
  i
  postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini.

| (1) | Člankom 21.
  Ugovora o Europskoj uniji propisuje
  se
  da Unija utvrđuje i provodi zajedničke politike i djelovanja te nastoji ostvariti visok stupanj suradnje na svim područjima međunarodnih odnosa
  radi
  , između ostaloga,
  zaštite svojih vrijednosti, temeljnih interesa, sigurnosti, neovisnosti i cjelovitosti te
  radi poticanja integracije svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 21.
  Ugovora o Europskoj uniji propisuje
  se
  da Unija utvrđuje i provodi zajedničke politike i djelovanja te nastoji ostvariti visok stupanj suradnje na svim područjima međunarodnih odnosa
  radi
  , između ostaloga,
  zaštite svojih vrijednosti, temeljnih interesa, sigurnosti, neovisnosti i cjelovitosti te
  radi poticanja integracije svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini.

Amandman 86

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Revidirani plurilateralni Sporazum Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o javnoj nabavi omogućava samo ograničeni pristup tržištima javne nabave trećih zemalja za društva Unije te se primjenjuje samo na ograničen broj članica WTO-a, koje su ugovorne strane Sporazuma o javnoj nabavi. Revidirani Sporazum o javnoj nabavi Unija je ratificirala u prosincu 2013 |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Revidirani plurilateralni Sporazum Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o javnoj nabavi omogućava samo ograničeni pristup tržištima javne nabave trećih zemalja za društva Unije te se primjenjuje samo na ograničen broj članica WTO-a, koje su ugovorne strane Sporazuma o javnoj nabavi. Revidirani Sporazum o javnoj nabavi Unija je ratificirala u prosincu 2013

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U kontekstu Svjetske trgovinske organizacije i
  putem
  bilateralnih odnosa Unija se zalaže za ambiciozno otvaranje međunarodnih tržišta javne nabave Unije i njezinih trgovačkih partnera u duhu uzajamnosti i zajedničke koristi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U kontekstu Svjetske trgovinske organizacije i
  putem
  bilateralnih odnosa Unija se zalaže za ambiciozno otvaranje međunarodnih tržišta javne nabave Unije i njezinih trgovačkih partnera u duhu uzajamnosti i zajedničke koristi.

| (5) | U kontekstu Svjetske trgovinske organizacije i
  u sklopu
  bilateralnih odnosa Unija se zalaže za ambiciozno otvaranje međunarodnih tržišta javne nabave
  i koncesija
  Unije i njezinih trgovačkih partnera u duhu uzajamnosti i zajedničke koristi. |
| --- | --- |

(5)

U kontekstu Svjetske trgovinske organizacije i
  u sklopu
  bilateralnih odnosa Unija se zalaže za ambiciozno otvaranje međunarodnih tržišta javne nabave
  i koncesija
  Unije i njezinih trgovačkih partnera u duhu uzajamnosti i zajedničke koristi.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Javna nabava čini važan dio BDP-a Unije te se stoga mora upotrebljavati za jačanje potencijala Unije za inovacije i industrijsku proizvodnju. Stoga se, u pogledu strategije održive industrijske politike u Uniji, nepoštene ponude za robe i/ili usluge koje potječu izvan Europske unije moraju isključiti. Istodobno se trebaju osigurati uzajamnost i pošteni uvjeti za pristup industrija Unije tržištima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Javna nabava čini važan dio BDP-a Unije te se stoga mora upotrebljavati za jačanje potencijala Unije za inovacije i industrijsku proizvodnju. Stoga se, u pogledu strategije održive industrijske politike u Uniji, nepoštene ponude za robe i/ili usluge koje potječu izvan Europske unije moraju isključiti. Istodobno se trebaju osigurati uzajamnost i pošteni uvjeti za pristup industrija Unije tržištima.

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Trgovinska politika Unije trebala bi pomoći u borbi protiv siromaštva u svijetu promicanjem boljih radnih uvjeta, zdravlja i sigurnosti na radu te temeljnih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Trgovinska politika Unije trebala bi pomoći u borbi protiv siromaštva u svijetu promicanjem boljih radnih uvjeta, zdravlja i sigurnosti na radu te temeljnih prava.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Mnoge treće zemlje nisu voljne otvoriti svoja tržišta javne nabave međunarodnoj konkurenciji niti se pobrinuti za veći stupanj otvaranja u odnosu na dosadašnji. Stoga se gospodarski subjekti Unije suočavaju s ograničavajućim postupcima nabave u mnogim trgovačkim partnerima Unije. Ti ograničavajući postupci nabave rezultiraju gubljenjem značajnih trgovačkih prilika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Mnoge treće zemlje nisu voljne otvoriti svoja tržišta javne nabave međunarodnoj konkurenciji niti se pobrinuti za veći stupanj otvaranja u odnosu na dosadašnji. Stoga se gospodarski subjekti Unije suočavaju s ograničavajućim postupcima nabave u mnogim trgovačkim partnerima Unije. Ti ograničavajući postupci nabave rezultiraju gubljenjem značajnih trgovačkih prilika.

| (6) | Mnoge treće zemlje nisu voljne otvoriti svoja tržišta javne nabave
  i koncesija
  međunarodnoj konkurenciji niti se pobrinuti za veći stupanj otvaranja u odnosu na dosadašnji. Stoga se gospodarski subjekti Unije suočavaju s ograničavajućim postupcima nabave u mnogim trgovačkim partnerima Unije. Ti ograničavajući postupci nabave rezultiraju gubljenjem značajnih trgovačkih prilika. |
| --- | --- |

(6)

Mnoge treće zemlje nisu voljne otvoriti svoja tržišta javne nabave
  i koncesija
  međunarodnoj konkurenciji niti se pobrinuti za veći stupanj otvaranja u odnosu na dosadašnji. Stoga se gospodarski subjekti Unije suočavaju s ograničavajućim postupcima nabave u mnogim trgovačkim partnerima Unije. Ti ograničavajući postupci nabave rezultiraju gubljenjem značajnih trgovačkih prilika.

Amandman 87

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 7

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o koordinaciji postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, u energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (10) i Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o koordinaciji postupaka za dodjelu ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj opskrbi te ugovora o pružanju javnih usluga (11) sadrže samo nekoliko odredaba o vanjskim dimenzijama pravila Unije o javnoj nabavi, osobito članci 58. i 59. Direktive 2004/17/EZ. Međutim, te odredbe
  imaju ograničen opseg
  te ih zbog manjka smjernica javni naručitelji
  ne primjenjuju
  često. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o koordinaciji postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, u energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (10) i Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o koordinaciji postupaka za dodjelu ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj opskrbi te ugovora o pružanju javnih usluga (11) sadrže samo nekoliko odredaba o vanjskim dimenzijama pravila Unije o javnoj nabavi, osobito članci 58. i 59. Direktive 2004/17/EZ. Međutim, te odredbe
  imaju ograničen opseg
  te ih zbog manjka smjernica javni naručitelji
  ne primjenjuju
  često.

| (7) | Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o koordinaciji postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, u energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (10) i Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o koordinaciji postupaka za dodjelu ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj opskrbi te ugovora o pružanju javnih usluga (11) sadrže samo nekoliko odredaba o vanjskim dimenzijama pravila Unije o javnoj nabavi, osobito članci 58. i 59. Direktive 2004/17/EZ. Međutim, te
  su
  odredbe
  imale samo ograničeno područje primjene
  te ih zbog manjka smjernica javni naručitelji
  nisu primjenjivali
  često
  pa ih stoga treba zamijeniti sažetijim i primjenjivijim odredbama
  . |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o koordinaciji postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, u energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (10) i Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o koordinaciji postupaka za dodjelu ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj opskrbi te ugovora o pružanju javnih usluga (11) sadrže samo nekoliko odredaba o vanjskim dimenzijama pravila Unije o javnoj nabavi, osobito članci 58. i 59. Direktive 2004/17/EZ. Međutim, te
  su
  odredbe
  imale samo ograničeno područje primjene
  te ih zbog manjka smjernica javni naručitelji
  nisu primjenjivali
  često
  pa ih stoga treba zamijeniti sažetijim i primjenjivijim odredbama
  .

Amandman 88

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 7a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Pristup tržištima javne nabave Unije za ponuđače iz trećih zemalja treba omogućiti u skladu s Direktivama 2014/.../EU

   (12)

  , 2014/.../EU

   (13)

  i 2014/.../EU

   (14)

  Europskog parlamenta i Vijeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Pristup tržištima javne nabave Unije za ponuđače iz trećih zemalja treba omogućiti u skladu s Direktivama 2014/.../EU

   (12)

  , 2014/.../EU

   (13)

  i 2014/.../EU

   (14)

  Europskog parlamenta i Vijeća;

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U skladu s člankom 207. UFEU-a zajednička trgovinska politika na području javne nabave mora se temeljiti na jedinstvenim načelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U skladu s člankom 207. UFEU-a zajednička trgovinska politika na području javne nabave mora se temeljiti na jedinstvenim načelima.

| (8) | U skladu s člankom 207. UFEU-a zajednička trgovinska politika na području javne nabave
  i koncesija
  mora se temeljiti na jedinstvenim načelima. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 207. UFEU-a zajednička trgovinska politika na području javne nabave
  i koncesija
  mora se temeljiti na jedinstvenim načelima.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | U interesu pravne sigurnosti Unije te gospodarskih subjekata i središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja trećih zemalja, obveze koje je Unija poduzela u vezi s pristupom međunarodnom tržištu u odnosu na treće zemlje na području javne nabave trebaju se odražavati u pravnom poretku EU-a, osiguravajući na taj način njihovu djelotvornu primjenu. Komisija treba zadati smjernice za primjenu postojećih obveza Europske unije u vezi s pristupom međunarodnom tržištu. Te je smjernice potrebno redovito ažurirati, a one trebaju sadržavati informacije jednostavne za upotrebu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

U interesu pravne sigurnosti Unije te gospodarskih subjekata i središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja trećih zemalja, obveze koje je Unija poduzela u vezi s pristupom međunarodnom tržištu u odnosu na treće zemlje na području javne nabave trebaju se odražavati u pravnom poretku EU-a, osiguravajući na taj način njihovu djelotvornu primjenu. Komisija treba zadati smjernice za primjenu postojećih obveza Europske unije u vezi s pristupom međunarodnom tržištu. Te je smjernice potrebno redovito ažurirati, a one trebaju sadržavati informacije jednostavne za upotrebu.

| (9) | U interesu pravne sigurnosti Unije te gospodarskih subjekata i središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja trećih zemalja, obveze koje je Unija poduzela u vezi s pristupom međunarodnom tržištu u odnosu na treće zemlje na području javne nabave
  i koncesija
  trebaju se odražavati u pravnom poretku EU-a, osiguravajući na taj način njihovu djelotvornu primjenu. Komisija treba zadati smjernice za primjenu postojećih obveza Europske unije u vezi s pristupom međunarodnom tržištu. Te je smjernice potrebno redovito ažurirati, a one trebaju sadržavati informacije jednostavne za upotrebu. |
| --- | --- |

(9)

U interesu pravne sigurnosti Unije te gospodarskih subjekata i središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja trećih zemalja, obveze koje je Unija poduzela u vezi s pristupom međunarodnom tržištu u odnosu na treće zemlje na području javne nabave
  i koncesija
  trebaju se odražavati u pravnom poretku EU-a, osiguravajući na taj način njihovu djelotvornu primjenu. Komisija treba zadati smjernice za primjenu postojećih obveza Europske unije u vezi s pristupom međunarodnom tržištu. Te je smjernice potrebno redovito ažurirati, a one trebaju sadržavati informacije jednostavne za upotrebu.

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9b) | Komisija treba biti sigurna da ne financira programe čije sklapanje i provedba na međunarodnim javnim tržištima ne poštuje načela navedena u direktivama o javnoj nabavi 2011/0438(COD), 2011/0439(COD) i 2011/0437(COD). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9b)

Komisija treba biti sigurna da ne financira programe čije sklapanje i provedba na međunarodnim javnim tržištima ne poštuje načela navedena u direktivama o javnoj nabavi 2011/0438(COD), 2011/0439(COD) i 2011/0437(COD).

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Ciljevi poboljšavanja pristupa gospodarskih subjekata EU-a tržištima javne nabave određenih trećih zemalja koja su zaštićena restriktivnim mjerama nabave i očuvanja jednakih uvjeta natjecanja unutar jedinstvenog europskog tržišta zahtijevaju da se postupanje s robom i uslugama trećih zemalja koje ne podliježu međunarodnim obvezama Unije uskladi diljem Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Ciljevi poboljšavanja pristupa gospodarskih subjekata EU-a tržištima javne nabave određenih trećih zemalja koja su zaštićena restriktivnim mjerama nabave i očuvanja jednakih uvjeta natjecanja unutar jedinstvenog europskog tržišta zahtijevaju da se postupanje s robom i uslugama trećih zemalja koje ne podliježu međunarodnim obvezama Unije uskladi diljem Europske unije.

| (10) | Ciljevi poboljšavanja pristupa gospodarskih subjekata EU-a tržištima javne nabave
  i koncesija
  određenih trećih zemalja koja su zaštićena restriktivnim mjerama nabave i očuvanja jednakih uvjeta natjecanja unutar jedinstvenog europskog tržišta zahtijevaju da se postupanje s robom i uslugama trećih zemalja koje ne podliježu međunarodnim obvezama Unije uskladi diljem Europske unije. |
| --- | --- |

(10)

Ciljevi poboljšavanja pristupa gospodarskih subjekata EU-a tržištima javne nabave
  i koncesija
  određenih trećih zemalja koja su zaštićena restriktivnim mjerama nabave i očuvanja jednakih uvjeta natjecanja unutar jedinstvenog europskog tržišta zahtijevaju da se postupanje s robom i uslugama trećih zemalja koje ne podliježu međunarodnim obvezama Unije uskladi diljem Europske unije.

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | U tu svrhu potrebno je uspostaviti pravila o podrijetlu proizvoda kako bi središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji znali obuhvaćaju li međunarodne obveze Europske unije i robu i usluge. Podrijetlo robe potrebno je utvrditi u skladu s člancima 22. do 26. Uredbe
  (EZ)
  br.
  2913/1992 Europskog
  parlamenta i Vijeća
  od 12. listopada 1992. o uspostavljanju Carinskog zakonika Zajednice

   (12). U skladu s tom Uredbom, roba se smatra robom iz Unije ako je u cijelosti nabavljena ili proizvedena u Uniji. Roba čija proizvodnja uključuje više od jedne zemlje smatrat će se podrijetlom iz zemlje u kojoj je prošla posljednju bitnu gospodarski opravdanu preradu ili obradu u trgovačkom društvu koja je opremljena za tu svrhu i dovodi do proizvodnje novog proizvoda ili predstavlja važnu fazu proizvodnje. Podrijetlo usluge određuje se na temelju podrijetla fizičke ili pravne osobe koja je pruža. Smjernice navedene u uvodnoj izjavi 9. trebaju obuhvatiti primjenu pravila o podrijetlu proizvoda u praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

U tu svrhu potrebno je uspostaviti pravila o podrijetlu proizvoda kako bi središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji znali obuhvaćaju li međunarodne obveze Europske unije i robu i usluge. Podrijetlo robe potrebno je utvrditi u skladu s člancima 22. do 26. Uredbe
  (EZ)
  br.
  2913/1992 Europskog
  parlamenta i Vijeća
  od 12. listopada 1992. o uspostavljanju Carinskog zakonika Zajednice

   (12). U skladu s tom Uredbom, roba se smatra robom iz Unije ako je u cijelosti nabavljena ili proizvedena u Uniji. Roba čija proizvodnja uključuje više od jedne zemlje smatrat će se podrijetlom iz zemlje u kojoj je prošla posljednju bitnu gospodarski opravdanu preradu ili obradu u trgovačkom društvu koja je opremljena za tu svrhu i dovodi do proizvodnje novog proizvoda ili predstavlja važnu fazu proizvodnje. Podrijetlo usluge određuje se na temelju podrijetla fizičke ili pravne osobe koja je pruža. Smjernice navedene u uvodnoj izjavi 9. trebaju obuhvatiti primjenu pravila o podrijetlu proizvoda u praksi.

| (11) | U tu svrhu potrebno je uspostaviti pravila o podrijetlu proizvoda kako bi središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji znali obuhvaćaju li međunarodne obveze Europske unije i robu i usluge. Podrijetlo robe potrebno je utvrditi u skladu s člancima
  59. do 63.
  Uredbe (
  EU
  ) br.
  952/2013
  Parlamenta i Vijeća,
  uključujući dodatne odredbe koje se usvajaju prema članku 65.
  U skladu s tom Uredbom, roba se smatra robom iz Unije ako je u cijelosti nabavljena ili proizvedena u Uniji. Roba čija proizvodnja uključuje više od jedne zemlje smatrat će se podrijetlom iz zemlje u kojoj je prošla posljednju bitnu gospodarski opravdanu preradu ili obradu u trgovačkom društvu koja je opremljena za tu svrhu i dovodi do proizvodnje novog proizvoda ili predstavlja važnu fazu proizvodnje. Podrijetlo usluge određuje se na temelju podrijetla fizičke ili pravne osobe koja je pruža.
  Utvrđivanje podrijetla usluge trebalo bi provesti u skladu s načelima WTO-ovog Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS). Odredbe kojima se utvrđuju pravila o podrijetlu usluga trebale bi spriječiti zaobilaženje ograničenja pristupa tržištu javne nabave EU-a osnivanjem tvrtki s fiktivnom adresom radi izbjegavanja plaćanja poreza.
  Smjernice navedene u uvodnoj izjavi 9. trebaju obuhvatiti primjenu u praksi pravila o podrijetlu proizvoda. |
| --- | --- |

(11)

U tu svrhu potrebno je uspostaviti pravila o podrijetlu proizvoda kako bi središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji znali obuhvaćaju li međunarodne obveze Europske unije i robu i usluge. Podrijetlo robe potrebno je utvrditi u skladu s člancima
  59. do 63.
  Uredbe (
  EU
  ) br.
  952/2013
  Parlamenta i Vijeća,
  uključujući dodatne odredbe koje se usvajaju prema članku 65.
  U skladu s tom Uredbom, roba se smatra robom iz Unije ako je u cijelosti nabavljena ili proizvedena u Uniji. Roba čija proizvodnja uključuje više od jedne zemlje smatrat će se podrijetlom iz zemlje u kojoj je prošla posljednju bitnu gospodarski opravdanu preradu ili obradu u trgovačkom društvu koja je opremljena za tu svrhu i dovodi do proizvodnje novog proizvoda ili predstavlja važnu fazu proizvodnje. Podrijetlo usluge određuje se na temelju podrijetla fizičke ili pravne osobe koja je pruža.
  Utvrđivanje podrijetla usluge trebalo bi provesti u skladu s načelima WTO-ovog Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS). Odredbe kojima se utvrđuju pravila o podrijetlu usluga trebale bi spriječiti zaobilaženje ograničenja pristupa tržištu javne nabave EU-a osnivanjem tvrtki s fiktivnom adresom radi izbjegavanja plaćanja poreza.
  Smjernice navedene u uvodnoj izjavi 9. trebaju obuhvatiti primjenu u praksi pravila o podrijetlu proizvoda.

Amandmani 14 i 89

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Komisija procjenjuje treba li na zahtjev središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja u smislu Direktiva [2004/17/EZ, 2004/18/EZ i Direktive [....] Europskog parlamenta i Vijeća od [....]... o dodjeli koncesijskih ugovora (13)] odobriti isključenje za natječaje čija je vrijednost procijenjena na 5 000 000 EUR ili više iz postupaka nabave roba i usluga koji nisu obuhvaćeni međunarodnim obvezama Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Komisija procjenjuje treba li na zahtjev središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja u smislu Direktiva [2004/17/EZ, 2004/18/EZ i Direktive [....] Europskog parlamenta i Vijeća od [....]... o dodjeli koncesijskih ugovora (13)] odobriti isključenje za natječaje čija je vrijednost procijenjena na 5 000 000 EUR ili više iz postupaka nabave roba i usluga koji nisu obuhvaćeni međunarodnim obvezama Europske unije.

| (12) | U slučaju da Komisija pokrene vanjsku istragu o javnoj nabavi kako bi utvrdila postoji li nepostojanje temeljne uzajamnosti kad je riječ o pristupu tržištima javne nabave trećih zemalja,
  Komisija procjenjuje treba li na zahtjev središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja u smislu Direktiva [2004/17/EZ, 2004/18/EZ i Direktive [....] Europskog parlamenta i Vijeća od [....]... o dodjeli koncesijskih ugovora (13)] odobriti isključenje za natječaje čija je vrijednost procijenjena na 5 000 000 EUR ili više iz postupaka nabave roba i usluga koji nisu obuhvaćeni međunarodnim obvezama Europske unije.
  To se ne odnosi na postupke nabave robe i usluga koje potječu iz zemalja Europskog gospodarskog područja u skladu s odgovarajućim pravilima o podrijetlu, kao i nabave robe i usluga koje potječu iz zemalja koje imaju koristi od rješenja „sve osim oružja” iz Priloga IV. Uredbi (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

   (13a)

  kao i nabave robe i usluga koje potječu iz zemalja u razvoju koje se smatra ranjivima zbog manjka diversifikacije i nedovoljne integracije unutar međunarodnog trgovinskog sustava kako je utvrđeno u Prilogu VII. Uredbi (EU) br. 978/2012. |
| --- | --- |

(12)

U slučaju da Komisija pokrene vanjsku istragu o javnoj nabavi kako bi utvrdila postoji li nepostojanje temeljne uzajamnosti kad je riječ o pristupu tržištima javne nabave trećih zemalja,
  Komisija procjenjuje treba li na zahtjev središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja u smislu Direktiva [2004/17/EZ, 2004/18/EZ i Direktive [....] Europskog parlamenta i Vijeća od [....]... o dodjeli koncesijskih ugovora (13)] odobriti isključenje za natječaje čija je vrijednost procijenjena na 5 000 000 EUR ili više iz postupaka nabave roba i usluga koji nisu obuhvaćeni međunarodnim obvezama Europske unije.
  To se ne odnosi na postupke nabave robe i usluga koje potječu iz zemalja Europskog gospodarskog područja u skladu s odgovarajućim pravilima o podrijetlu, kao i nabave robe i usluga koje potječu iz zemalja koje imaju koristi od rješenja „sve osim oružja” iz Priloga IV. Uredbi (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

   (13a)

  kao i nabave robe i usluga koje potječu iz zemalja u razvoju koje se smatra ranjivima zbog manjka diversifikacije i nedovoljne integracije unutar međunarodnog trgovinskog sustava kako je utvrđeno u Prilogu VII. Uredbi (EU) br. 978/2012.

Amandmani 15 i 90

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Radi transparentnosti središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji koji namjeravaju iskoristiti svoje ovlasti u skladu s ovom Uredbom kako bi iz postupaka dodjele ugovora isključili ponude za robu i/ili usluge koje potječu izvan Europske Unije, a u kojima vrijednost
  neobuhvaćenih roba
  ili usluga premašuje
  50 %
  ukupne vrijednosti
  tih roba
  i usluga, moraju o tome obavijestiti gospodarske subjekte u
  obavijesti
  o dodjeli ugovora
  u
  Službenom listu Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Radi transparentnosti središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji koji namjeravaju iskoristiti svoje ovlasti u skladu s ovom Uredbom kako bi iz postupaka dodjele ugovora isključili ponude za robu i/ili usluge koje potječu izvan Europske Unije, a u kojima vrijednost
  neobuhvaćenih roba
  ili usluga premašuje
  50 %
  ukupne vrijednosti
  tih roba
  i usluga, moraju o tome obavijestiti gospodarske subjekte u
  obavijesti
  o dodjeli ugovora
  u
  Službenom listu Europske unije.

| (13) | Radi transparentnosti središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji koji namjeravaju iskoristiti svoje ovlasti u skladu s ovom Uredbom kako bi iz postupaka dodjele ugovora isključili ponude za robu i/ili usluge koje potječu izvan Europske Unije, a u kojima vrijednost
  neobuhvaćene robe
  ili usluga premašuje
  50 %
  ukupne vrijednosti
  te robe
  i usluga, moraju o tome obavijestiti gospodarske subjekte u
  uvodnom dijelu „Tehničkih specifikacija” ili „Opisnog dokumenta” kako je navedeno u točki 15. članka 2. stavka 1. Direktive [2014/.../EU]
  o
  javnoj nabavi i točki 15. članka 2. Direktive [2014/.../EU]o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga ili u uvodnom dijelu „Tehničkih i funkcionalnih uvjeta” kako je navedeno u članku 2. stavku 13. Direktive [2014/.../EU]o
  dodjeli
  koncesijskih
  ugovora. |
| --- | --- |

(13)

Radi transparentnosti središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji koji namjeravaju iskoristiti svoje ovlasti u skladu s ovom Uredbom kako bi iz postupaka dodjele ugovora isključili ponude za robu i/ili usluge koje potječu izvan Europske Unije, a u kojima vrijednost
  neobuhvaćene robe
  ili usluga premašuje
  50 %
  ukupne vrijednosti
  te robe
  i usluga, moraju o tome obavijestiti gospodarske subjekte u
  uvodnom dijelu „Tehničkih specifikacija” ili „Opisnog dokumenta” kako je navedeno u točki 15. članka 2. stavka 1. Direktive [2014/.../EU]
  o
  javnoj nabavi i točki 15. članka 2. Direktive [2014/.../EU]o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga ili u uvodnom dijelu „Tehničkih i funkcionalnih uvjeta” kako je navedeno u članku 2. stavku 13. Direktive [2014/.../EU]o
  dodjeli
  koncesijskih
  ugovora.

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Za ugovore čija je vrijednost procijenjena na
  5 000 000
  EUR ili više Komisija treba odobriti predviđeno isključenje ako je međunarodnim sporazumom o pristupu tržištima javne nabave između Unije i zemlje iz koje roba i usluge potječu predviđeno jasno pridržavanje prava Unije na području pristupa tržištu za robe i/ili usluge za koje se predlaže isključenje. U nedostatku takvog sporazuma Komisija treba odobriti isključenje ako treća zemlja provodi ograničavajuće mjere za javnu nabavu koje vode do nedostatka temeljne uzajamnosti u vezi s otvaranjem tržišta između Unije i treće zemlje o kojoj je riječ. Nepostojanje temeljne uzajamnosti pretpostavlja se ondje gdje restriktivne mjere u području dodjele ugovora dovode do teške i opetovane diskriminacije gospodarskih subjekata, robe i usluga iz
  Europske unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Za ugovore čija je vrijednost procijenjena na
  5 000 000
  EUR ili više Komisija treba odobriti predviđeno isključenje ako je međunarodnim sporazumom o pristupu tržištima javne nabave između Unije i zemlje iz koje roba i usluge potječu predviđeno jasno pridržavanje prava Unije na području pristupa tržištu za robe i/ili usluge za koje se predlaže isključenje. U nedostatku takvog sporazuma Komisija treba odobriti isključenje ako treća zemlja provodi ograničavajuće mjere za javnu nabavu koje vode do nedostatka temeljne uzajamnosti u vezi s otvaranjem tržišta između Unije i treće zemlje o kojoj je riječ. Nepostojanje temeljne uzajamnosti pretpostavlja se ondje gdje restriktivne mjere u području dodjele ugovora dovode do teške i opetovane diskriminacije gospodarskih subjekata, robe i usluga iz
  Europske unije
  .

| (15) | Za ugovore
  i koncesije
  čija je vrijednost procijenjena na
  5 000 000
  EUR ili više Komisija treba odobriti predviđeno isključenje ako je međunarodnim sporazumom o pristupu tržištima javne nabave
  i koncesija
  između Unije i zemlje iz koje roba i usluge potječu predviđeno jasno pridržavanje prava Unije na području pristupa tržištu za robe i/ili usluge za koje se predlaže isključenje. U nedostatku takvog sporazuma Komisija treba odobriti isključenje ako treća zemlja provodi ograničavajuće mjere za javnu nabavu
  na području nabave ili dodjele koncesija
  koje vode do nedostatka temeljne uzajamnosti u vezi s otvaranjem tržišta između Unije i treće zemlje o kojoj je riječ. Nepostojanje temeljne uzajamnosti pretpostavlja se ondje gdje restriktivne mjere u području dodjele ugovora dovode do teške i opetovane diskriminacije gospodarskih subjekata, robe i usluga iz
  EU-a ili ako se javna tijela ne pridržavaju odredbi međunarodnog radnog prava navedenih u Prilogu XI
  .
  Direktive o javnoj nabavi [...] (2013) te u Prilogu XIV. Direktive o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga [...] (2013), što je dovelo do teškoća koje su imala, i koje su europska poduzeća prijavili Komisiji, kad su pokušala osigurati dodjelu ugovora u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(15)

Za ugovore
  i koncesije
  čija je vrijednost procijenjena na
  5 000 000
  EUR ili više Komisija treba odobriti predviđeno isključenje ako je međunarodnim sporazumom o pristupu tržištima javne nabave
  i koncesija
  između Unije i zemlje iz koje roba i usluge potječu predviđeno jasno pridržavanje prava Unije na području pristupa tržištu za robe i/ili usluge za koje se predlaže isključenje. U nedostatku takvog sporazuma Komisija treba odobriti isključenje ako treća zemlja provodi ograničavajuće mjere za javnu nabavu
  na području nabave ili dodjele koncesija
  koje vode do nedostatka temeljne uzajamnosti u vezi s otvaranjem tržišta između Unije i treće zemlje o kojoj je riječ. Nepostojanje temeljne uzajamnosti pretpostavlja se ondje gdje restriktivne mjere u području dodjele ugovora dovode do teške i opetovane diskriminacije gospodarskih subjekata, robe i usluga iz
  EU-a ili ako se javna tijela ne pridržavaju odredbi međunarodnog radnog prava navedenih u Prilogu XI
  .
  Direktive o javnoj nabavi [...] (2013) te u Prilogu XIV. Direktive o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga [...] (2013), što je dovelo do teškoća koje su imala, i koje su europska poduzeća prijavili Komisiji, kad su pokušala osigurati dodjelu ugovora u trećim zemljama.

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Prilikom procjenjivanja postoji li manjak temeljne uzajamnosti Komisija treba ispitati u kojoj mjeri zakonodavstvo o javnoj nabavi zemlje o kojoj je riječ jamči transparentnost u skladu s međunarodnim normama na području javne nabave i izbjegava svaku vrstu diskriminacije roba, usluga i gospodarskih subjekata Unije. Osim toga, trebala bi ispitati u kojoj mjeri središnja tijela za javnu nabavu i/ili pojedinačni javni naručitelji provode ili prihvaćaju diskriminacijsku praksu u odnosu na robe, usluge i gospodarske subjekte Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Prilikom procjenjivanja postoji li manjak temeljne uzajamnosti Komisija treba ispitati u kojoj mjeri zakonodavstvo o javnoj nabavi zemlje o kojoj je riječ jamči transparentnost u skladu s međunarodnim normama na području javne nabave i izbjegava svaku vrstu diskriminacije roba, usluga i gospodarskih subjekata Unije. Osim toga, trebala bi ispitati u kojoj mjeri središnja tijela za javnu nabavu i/ili pojedinačni javni naručitelji provode ili prihvaćaju diskriminacijsku praksu u odnosu na robe, usluge i gospodarske subjekte Unije.

| (16) | Prilikom procjenjivanja postoji li manjak temeljne uzajamnosti Komisija treba ispitati u kojoj mjeri zakonodavstvo o javnoj nabavi
  i koncesijama
  zemlje o kojoj je riječ jamči transparentnost u skladu s međunarodnim normama na području javne nabave i
  koncesija te
  izbjegava svaku vrstu diskriminacije roba, usluga i gospodarskih subjekata Unije. Osim toga, trebala bi ispitati u kojoj mjeri središnja tijela za javnu nabavu i/ili pojedinačni javni naručitelji provode ili prihvaćaju diskriminacijsku praksu u odnosu na robe, usluge i gospodarske subjekte Unije
  ili u kojoj mjeri kršenje odredbi međunarodnog radnog prava navedenih u Prilogu XI
  .
  Direktive o javnoj nabavi [...] (2013) te u Prilogu XIV. Direktive o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga [...] (2013), što je dovelo do teškoća koje su imala i prijavila europska poduzeća kad su pokušala osigurati dodjelu ugovora u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(16)

Prilikom procjenjivanja postoji li manjak temeljne uzajamnosti Komisija treba ispitati u kojoj mjeri zakonodavstvo o javnoj nabavi
  i koncesijama
  zemlje o kojoj je riječ jamči transparentnost u skladu s međunarodnim normama na području javne nabave i
  koncesija te
  izbjegava svaku vrstu diskriminacije roba, usluga i gospodarskih subjekata Unije. Osim toga, trebala bi ispitati u kojoj mjeri središnja tijela za javnu nabavu i/ili pojedinačni javni naručitelji provode ili prihvaćaju diskriminacijsku praksu u odnosu na robe, usluge i gospodarske subjekte Unije
  ili u kojoj mjeri kršenje odredbi međunarodnog radnog prava navedenih u Prilogu XI
  .
  Direktive o javnoj nabavi [...] (2013) te u Prilogu XIV. Direktive o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga [...] (2013), što je dovelo do teškoća koje su imala i prijavila europska poduzeća kad su pokušala osigurati dodjelu ugovora u trećim zemljama.

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | Prilikom procjenjivanja ponuda za robe i/ili usluge koje potječu izvan Europske unije, javni naručitelji i Komisija trebaju osigurati poštovanje kriterija za poštenu trgovinu kao i poštovanje prava rada i ekoloških standarda kako je utvrđeno člankom 15. stavkom 2. i Prilogom 11. Direktive o javnoj nabavi [...] (2013) XXX. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

Prilikom procjenjivanja ponuda za robe i/ili usluge koje potječu izvan Europske unije, javni naručitelji i Komisija trebaju osigurati poštovanje kriterija za poštenu trgovinu kao i poštovanje prava rada i ekoloških standarda kako je utvrđeno člankom 15. stavkom 2. i Prilogom 11. Direktive o javnoj nabavi [...] (2013) XXX.

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Komisija treba moći spriječiti mogući negativan utjecaj predviđenog isključenja na tekuće pregovore o trgovini sa zemljom o kojoj je riječ. Stoga, ako je zemlja pokrenula temeljne pregovore s Unijom o pristupu tržištima javne nabave, a Komisija smatra da postoje opravdani izgledi za uklanjanje ograničavajućih postupaka nabave u bliskoj budućnosti, Komisija može donijeti provedbeni akt da se robe i usluge iz te zemlje ne isključuju iz postupaka za dodjelu ugovora u trajanju od godinu dana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Komisija treba moći spriječiti mogući negativan utjecaj predviđenog isključenja na tekuće pregovore o trgovini sa zemljom o kojoj je riječ. Stoga, ako je zemlja pokrenula temeljne pregovore s Unijom o pristupu tržištima javne nabave, a Komisija smatra da postoje opravdani izgledi za uklanjanje ograničavajućih postupaka nabave u bliskoj budućnosti, Komisija može donijeti provedbeni akt da se robe i usluge iz te zemlje ne isključuju iz postupaka za dodjelu ugovora u trajanju od godinu dana.

| (17) | Komisija treba moći spriječiti mogući negativan utjecaj predviđenog isključenja na tekuće pregovore o trgovini sa zemljom o kojoj je riječ. Stoga, ako je zemlja pokrenula temeljne pregovore s Unijom o pristupu tržištima javne nabave i/
  ili koncesija
  , a Komisija smatra da postoje opravdani izgledi za uklanjanje ograničavajućih postupaka nabave
  i/ili koncesija
  u bliskoj budućnosti, Komisija može donijeti provedbeni akt da se robe i usluge iz te zemlje ne isključuju iz postupaka za dodjelu ugovora u trajanju od godinu dana. |
| --- | --- |

(17)

Komisija treba moći spriječiti mogući negativan utjecaj predviđenog isključenja na tekuće pregovore o trgovini sa zemljom o kojoj je riječ. Stoga, ako je zemlja pokrenula temeljne pregovore s Unijom o pristupu tržištima javne nabave i/
  ili koncesija
  , a Komisija smatra da postoje opravdani izgledi za uklanjanje ograničavajućih postupaka nabave
  i/ili koncesija
  u bliskoj budućnosti, Komisija može donijeti provedbeni akt da se robe i usluge iz te zemlje ne isključuju iz postupaka za dodjelu ugovora u trajanju od godinu dana.

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Budući da pristup proizvoda i usluga trećih zemalja tržištu javne nabave Unije ulazi u područje primjene zajedničke trgovinske politike, države članice i njihovi javni i ostali naručitelji ne bi smjeli ograničavati pristup proizvoda i usluga iz trećih država svojim postupcima dodjele ugovora ni jednom drugom mjerom osim onih predviđenih ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Budući da pristup proizvoda i usluga trećih zemalja tržištu javne nabave Unije ulazi u područje primjene zajedničke trgovinske politike, države članice i njihovi javni i ostali naručitelji ne bi smjeli ograničavati pristup proizvoda i usluga iz trećih država svojim postupcima dodjele ugovora ni jednom drugom mjerom osim onih predviđenih ovom Uredbom.

| (18) | Budući da pristup proizvoda i usluga trećih zemalja tržištu javne nabave
  i koncesija
  Unije ulazi u područje primjene zajedničke trgovinske politike, države članice
  ili
  njihovi javni i ostali naručitelji ne bi smjeli ograničavati pristup proizvoda i usluga iz trećih država svojim postupcima dodjele ugovora ni jednom drugom mjerom osim onih predviđenih ovom Uredbom
  ili bilo kojim drugim relevantnim zakonom Unije. |
| --- | --- |

(18)

Budući da pristup proizvoda i usluga trećih zemalja tržištu javne nabave
  i koncesija
  Unije ulazi u područje primjene zajedničke trgovinske politike, države članice
  ili
  njihovi javni i ostali naručitelji ne bi smjeli ograničavati pristup proizvoda i usluga iz trećih država svojim postupcima dodjele ugovora ni jednom drugom mjerom osim onih predviđenih ovom Uredbom
  ili bilo kojim drugim relevantnim zakonom Unije.

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | S obzirom na teškoće u pristupu središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja obrazloženjima ponuditelja u kontekstu ponuda za robu i/ili usluge koje potječu izvan Unije, a u kojima vrijednost neobuhvaćenih roba i usluga premašuje 50 % ukupne vrijednosti tih roba i usluga, primjereno je omogućiti povećanu transparentnost za izuzetno niske ponude. Uz pravila
  navedena u članku
  69. Direktive
  o javnoj nabavi i članku 79
  . Direktive
  o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga,
  središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj koji namjerava prihvatiti tako
  izuzetno nisku ponudu treba
  o tome
  napismeno
  obavijestiti ostale ponuditelje
  , uključivši
  razloge za
  izuzetno
  nisku cijenu ili naplaćene troškove. Na taj se način tim ponuditeljima omogućuje pridonošenje točnijoj procjeni hoće li uspješni ponuditelj moći potpuno poštovati ugovor pod uvjetima navedenima u dokumentaciji ponude. Stoga ti dodatni podaci omogućuju ravnopravnije uvjete na tržištu javne nabave EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

S obzirom na teškoće u pristupu središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja obrazloženjima ponuditelja u kontekstu ponuda za robu i/ili usluge koje potječu izvan Unije, a u kojima vrijednost neobuhvaćenih roba i usluga premašuje 50 % ukupne vrijednosti tih roba i usluga, primjereno je omogućiti povećanu transparentnost za izuzetno niske ponude. Uz pravila
  navedena u članku
  69. Direktive
  o javnoj nabavi i članku 79
  . Direktive
  o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga,
  središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj koji namjerava prihvatiti tako
  izuzetno nisku ponudu treba
  o tome
  napismeno
  obavijestiti ostale ponuditelje
  , uključivši
  razloge za
  izuzetno
  nisku cijenu ili naplaćene troškove. Na taj se način tim ponuditeljima omogućuje pridonošenje točnijoj procjeni hoće li uspješni ponuditelj moći potpuno poštovati ugovor pod uvjetima navedenima u dokumentaciji ponude. Stoga ti dodatni podaci omogućuju ravnopravnije uvjete na tržištu javne nabave EU-a.

| (19) | S obzirom na teškoće u pristupu središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja obrazloženjima ponuditelja u kontekstu ponuda za robu i/ili usluge koje potječu izvan Unije, a u kojima vrijednost neobuhvaćenih roba i usluga premašuje 50 % ukupne vrijednosti tih roba i usluga, primjereno je omogućiti povećanu transparentnost za izuzetno niske ponude.
  Ponude koje su izuzetno jeftine s obzirom na radove, robu ili usluge mogle bi biti utemeljene na tehnički, ekonomski ili pravno nevjerodostojnim pretpostavkama ili praksama.
  Uz pravila
  predviđena člankom
  69. Direktive
  20XX/XXX/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (13a)

  i člankom79
  . Direktive
  20XX/XXX/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (13b) središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj koji namjerava prihvatiti
  ponudu s
  tako
  neuobičajeno niskom cijenom, mora
  o tome
  pisanim putem
  obavijestiti ostale ponuditelje
  navodeći
  razloge za
  neuobičajeno
  nisku cijenu ili naplaćene troškove.
  Ako ponuditelj ne može pružiti zadovoljavajuće objašnjenje, javni naručitelj trebao bi biti ovlašten odbiti ponudu.
  Na taj se način tim ponuditeljima omogućuje pridonošenje točnijoj procjeni hoće li uspješni ponuditelj moći u cijelosti izvršiti ugovor pod uvjetima navedenima u dokumentaciji ponude. Stoga se tom dodatnom informacijom omogućuju ravnopravniji uvjeti na tržištu javne nabave EU-a. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na teškoće u pristupu središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja obrazloženjima ponuditelja u kontekstu ponuda za robu i/ili usluge koje potječu izvan Unije, a u kojima vrijednost neobuhvaćenih roba i usluga premašuje 50 % ukupne vrijednosti tih roba i usluga, primjereno je omogućiti povećanu transparentnost za izuzetno niske ponude.
  Ponude koje su izuzetno jeftine s obzirom na radove, robu ili usluge mogle bi biti utemeljene na tehnički, ekonomski ili pravno nevjerodostojnim pretpostavkama ili praksama.
  Uz pravila
  predviđena člankom
  69. Direktive
  20XX/XXX/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (13a)

  i člankom79
  . Direktive
  20XX/XXX/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (13b) središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj koji namjerava prihvatiti
  ponudu s
  tako
  neuobičajeno niskom cijenom, mora
  o tome
  pisanim putem
  obavijestiti ostale ponuditelje
  navodeći
  razloge za
  neuobičajeno
  nisku cijenu ili naplaćene troškove.
  Ako ponuditelj ne može pružiti zadovoljavajuće objašnjenje, javni naručitelj trebao bi biti ovlašten odbiti ponudu.
  Na taj se način tim ponuditeljima omogućuje pridonošenje točnijoj procjeni hoće li uspješni ponuditelj moći u cijelosti izvršiti ugovor pod uvjetima navedenima u dokumentaciji ponude. Stoga se tom dodatnom informacijom omogućuju ravnopravniji uvjeti na tržištu javne nabave EU-a.

Amandmani 22 i 91

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Komisija
  treba moći
  , na vlastitu inicijativu ili na zahtjev zainteresiranih strana ili države članice, u svakom trenutku pokrenuti vanjsku istragu o
  javnoj nabavi čiji su predmet ograničavajući postupci
  javne nabave koje navodno provodi treća zemlja. Osobito treba voditi računa o činjenici da je Komisija odobrila niz prijedloga isključivanja u odnosu na treću zemlju prema članku 6. stavku 2. ove Uredbe.
  Takav istražni postupak
  ne smije dovoditi u pitanje
  Uredbu
  Vijeća
  (EZ) br. 3286/94 od 22. prosinca 1994.
  kojom se utvrđuju postupci
  Zajednice
  na
  području zajedničke trgovinske politike kako bi se osiguralo
  izvršenje
  prava Zajednice prema pravilima
  međunarodnog trgovanja
  , posebno
  onih uspostavljenih pod pokroviteljstvom
  Svjetske trgovinske organizacije
   (14)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Komisija
  treba moći
  , na vlastitu inicijativu ili na zahtjev zainteresiranih strana ili države članice, u svakom trenutku pokrenuti vanjsku istragu o
  javnoj nabavi čiji su predmet ograničavajući postupci
  javne nabave koje navodno provodi treća zemlja. Osobito treba voditi računa o činjenici da je Komisija odobrila niz prijedloga isključivanja u odnosu na treću zemlju prema članku 6. stavku 2. ove Uredbe.
  Takav istražni postupak
  ne smije dovoditi u pitanje
  Uredbu
  Vijeća
  (EZ) br. 3286/94 od 22. prosinca 1994.
  kojom se utvrđuju postupci
  Zajednice
  na
  području zajedničke trgovinske politike kako bi se osiguralo
  izvršenje
  prava Zajednice prema pravilima
  međunarodnog trgovanja
  , posebno
  onih uspostavljenih pod pokroviteljstvom
  Svjetske trgovinske organizacije
   (14)
  .

| (20) | Komisija
  bi trebala biti u mogućnosti
  , na vlastitu inicijativu ili na zahtjev zainteresiranih strana ili države članice, u svakom trenutku pokrenuti vanjsku istragu
  javne nabave
  o
  ograničavajućim postupcima
  javne nabave koje navodno provodi treća zemlja.
  U svojoj odluci o pokretanju vanjske istrage javne nabave trebala bi voditi računa o broju zahtjeva središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja ili države članice.
  Osobito treba voditi računa o činjenici da je Komisija odobrila niz prijedloga isključivanja u odnosu na treću zemlju prema članku 6. stavku 2. ove Uredbe.
  Takvim istražnim postupkom
  ne smije
  se
  dovoditi u pitanje
  Uredba
  Vijeća
  (EZ) br. 3286/94 od 22. prosinca 1994.
  o utvrđivanju postupaka
  Zajednice
  u
  području zajedničke trgovinske politike kako bi se osiguralo
  ostvarivanje
  prava Zajednice prema
  međunarodnim trgovinskim
  pravilima, posebno
  onima utvrđenima pod okriljem
  Svjetske trgovinske organizacije
   (14)
  . |
| --- | --- |

(20)

Komisija
  bi trebala biti u mogućnosti
  , na vlastitu inicijativu ili na zahtjev zainteresiranih strana ili države članice, u svakom trenutku pokrenuti vanjsku istragu
  javne nabave
  o
  ograničavajućim postupcima
  javne nabave koje navodno provodi treća zemlja.
  U svojoj odluci o pokretanju vanjske istrage javne nabave trebala bi voditi računa o broju zahtjeva središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja ili države članice.
  Osobito treba voditi računa o činjenici da je Komisija odobrila niz prijedloga isključivanja u odnosu na treću zemlju prema članku 6. stavku 2. ove Uredbe.
  Takvim istražnim postupkom
  ne smije
  se
  dovoditi u pitanje
  Uredba
  Vijeća
  (EZ) br. 3286/94 od 22. prosinca 1994.
  o utvrđivanju postupaka
  Zajednice
  u
  području zajedničke trgovinske politike kako bi se osiguralo
  ostvarivanje
  prava Zajednice prema
  međunarodnim trgovinskim
  pravilima, posebno
  onima utvrđenima pod okriljem
  Svjetske trgovinske organizacije
   (14)
  .

Amandman 23

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Ako Komisija na temelju dostupnih podataka ima razloga vjerovati da je treća zemlja usvojila ili provodi ograničavajući postupak nabave, trebala bi moći pokrenuti istragu. Ako se u trećoj zemlji utvrdi postojanje postupaka ograničavajuće nabave, Komisija treba pozvati dotičnu zemlju da započne savjetovanje radi poboljšanja prilika za nadmetanje u postupcima javne nabave za gospodarske subjekte, robe i usluge u toj zemlji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Ako Komisija na temelju dostupnih podataka ima razloga vjerovati da je treća zemlja usvojila ili provodi ograničavajući postupak nabave, trebala bi moći pokrenuti istragu. Ako se u trećoj zemlji utvrdi postojanje postupaka ograničavajuće nabave, Komisija treba pozvati dotičnu zemlju da započne savjetovanje radi poboljšanja prilika za nadmetanje u postupcima javne nabave za gospodarske subjekte, robe i usluge u toj zemlji.

| (21) | Ako Komisija na temelju dostupnih podataka ima razloga vjerovati da je treća zemlja usvojila ili provodi ograničavajući postupak nabave
  i koncesija
  , trebala bi moći pokrenuti istragu. Ako se u trećoj zemlji utvrdi postojanje postupaka ograničavajuće nabave, Komisija treba pozvati dotičnu zemlju da započne savjetovanje radi poboljšanja prilika za nadmetanje u postupcima javne nabave za gospodarske subjekte, robe i usluge u toj zemlji. |
| --- | --- |

(21)

Ako Komisija na temelju dostupnih podataka ima razloga vjerovati da je treća zemlja usvojila ili provodi ograničavajući postupak nabave
  i koncesija
  , trebala bi moći pokrenuti istragu. Ako se u trećoj zemlji utvrdi postojanje postupaka ograničavajuće nabave, Komisija treba pozvati dotičnu zemlju da započne savjetovanje radi poboljšanja prilika za nadmetanje u postupcima javne nabave za gospodarske subjekte, robe i usluge u toj zemlji.

Amandman 24

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Ako
  savjetovanje
  s dotičnom zemljom ne
  dovede
  do potrebnog napretka u prilikama za nadmetanje za gospodarske subjekte, robe i usluge EU-a, Komisija treba poduzeti odgovarajuće ograničavajuće mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Ako
  savjetovanje
  s dotičnom zemljom ne
  dovede
  do potrebnog napretka u prilikama za nadmetanje za gospodarske subjekte, robe i usluge EU-a, Komisija treba poduzeti odgovarajuće ograničavajuće mjere.

| (22) | Ako
  savjetovanja
  s dotičnom zemljom ne
  dovedu
  do potrebnog napretka u prilikama za nadmetanje za gospodarske subjekte, robe i usluge EU-a,
  u razumnom vremenskom roku ili ako se pravne/korektivne mjere koje je usvojila dotična treća zemlja ne smatraju zadovoljavajućima,
  Komisija treba poduzeti odgovarajuće ograničavajuće mjere. |
| --- | --- |

(22)

Ako
  savjetovanja
  s dotičnom zemljom ne
  dovedu
  do potrebnog napretka u prilikama za nadmetanje za gospodarske subjekte, robe i usluge EU-a,
  u razumnom vremenskom roku ili ako se pravne/korektivne mjere koje je usvojila dotična treća zemlja ne smatraju zadovoljavajućima,
  Komisija treba poduzeti odgovarajuće ograničavajuće mjere.

Amandman 25

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Takve mjere mogu prouzročiti obvezno isključivanje određenih roba i usluga trećih zemalja iz postupaka javne nabave u Europskoj uniji ili mogu prouzročiti obvezne kaznene troškove za cijene ponuda roba ili usluga koje potječu iz te zemlje. Kako bi se izbjeglo zaobilaženje tih mjera, također može biti potrebno isključenje određenih pravnih osoba pod vanjskim nadzorom ili pravnih osoba u vlasništvu osnovanih u Europskoj Uniji, koje nisu uključene u važne poslovne aktivnosti u izravnoj i djelotvornoj vezi s gospodarstvom dotičnih država članica. Odgovarajuće mjere ne smiju biti nesrazmjerne u odnosu na ograničavajuće postupke nabave na koje se odnose. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Takve mjere mogu prouzročiti obvezno isključivanje određenih roba i usluga trećih zemalja iz postupaka javne nabave u Europskoj uniji ili mogu prouzročiti obvezne kaznene troškove za cijene ponuda roba ili usluga koje potječu iz te zemlje. Kako bi se izbjeglo zaobilaženje tih mjera, također može biti potrebno isključenje određenih pravnih osoba pod vanjskim nadzorom ili pravnih osoba u vlasništvu osnovanih u Europskoj Uniji, koje nisu uključene u važne poslovne aktivnosti u izravnoj i djelotvornoj vezi s gospodarstvom dotičnih država članica. Odgovarajuće mjere ne smiju biti nesrazmjerne u odnosu na ograničavajuće postupke nabave na koje se odnose.

| (23) | Takve mjere mogu prouzročiti obvezno isključivanje određenih roba i usluga trećih zemalja iz postupaka javne
  nabave ili postupaka dodjele koncesija
  u Europskoj uniji ili mogu prouzročiti obvezne kaznene troškove za cijene ponuda roba ili usluga koje potječu iz te zemlje. Kako bi se izbjeglo zaobilaženje tih mjera, također može biti potrebno isključenje određenih pravnih osoba pod vanjskim nadzorom ili pravnih osoba u vlasništvu osnovanih u Europskoj Uniji, koje nisu uključene u važne poslovne aktivnosti u izravnoj i djelotvornoj vezi s gospodarstvom dotičnih država članica. Odgovarajuće mjere ne smiju biti nesrazmjerne u odnosu na ograničavajuće postupke nabave na koje se odnose
  te se trebaju primjenjivati u razdoblju od pet godina, koje se može produžiti za dodatnih pet godina. |
| --- | --- |

(23)

Takve mjere mogu prouzročiti obvezno isključivanje određenih roba i usluga trećih zemalja iz postupaka javne
  nabave ili postupaka dodjele koncesija
  u Europskoj uniji ili mogu prouzročiti obvezne kaznene troškove za cijene ponuda roba ili usluga koje potječu iz te zemlje. Kako bi se izbjeglo zaobilaženje tih mjera, također može biti potrebno isključenje određenih pravnih osoba pod vanjskim nadzorom ili pravnih osoba u vlasništvu osnovanih u Europskoj Uniji, koje nisu uključene u važne poslovne aktivnosti u izravnoj i djelotvornoj vezi s gospodarstvom dotičnih država članica. Odgovarajuće mjere ne smiju biti nesrazmjerne u odnosu na ograničavajuće postupke nabave na koje se odnose
  te se trebaju primjenjivati u razdoblju od pet godina, koje se može produžiti za dodatnih pet godina.

Amandman 26

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24.a) | Također je nužno da, u pogledu primjerene integracije zahtjeva vezanih za zaštitu okoliša, socijalnih i radnih zahtjeva, javni naručitelji poduzmu odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo poštovanje obveza na području prava o zaštiti okoliša, socijalnog i radnog prava koje se primjenjuju na mjestu gdje se radovi izvode, a proizlaze iz međunarodnih obveza, zakona, uredbi, dekreta i odluka, i na nacionalnoj razini i na razini Unije, kao i iz kolektivnih ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24.a)

Također je nužno da, u pogledu primjerene integracije zahtjeva vezanih za zaštitu okoliša, socijalnih i radnih zahtjeva, javni naručitelji poduzmu odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo poštovanje obveza na području prava o zaštiti okoliša, socijalnog i radnog prava koje se primjenjuju na mjestu gdje se radovi izvode, a proizlaze iz međunarodnih obveza, zakona, uredbi, dekreta i odluka, i na nacionalnoj razini i na razini Unije, kao i iz kolektivnih ugovora.

Amandman 27

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | U svjetlu cjelokupne
  politike Unije
  prema najmanje razvijenim zemljama
  kao što je
  , između ostalog, navedeno
  u Uredbi
  Vijeća (EZ
  ) br.
  732/2008 od 22. srpnja 2008. o primjeni sustava općih carinskih povlastica od 1. siječnja 2009.
  , primjereno je
  robe
  i usluge iz
  tih
  zemalja
  izjednačiti s robama
  i uslugama Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

U svjetlu cjelokupne
  politike Unije
  prema najmanje razvijenim zemljama
  kao što je
  , između ostalog, navedeno
  u Uredbi
  Vijeća (EZ
  ) br.
  732/2008 od 22. srpnja 2008. o primjeni sustava općih carinskih povlastica od 1. siječnja 2009.
  , primjereno je
  robe
  i usluge iz
  tih
  zemalja
  izjednačiti s robama
  i uslugama Unije.

| (26) | Uzimajući u obzir opći cilj
  politike Unije
  u pogledu podupiranja gospodarskog rasta zemalja u razvoju i njihove integracije u svjetski vrijednosni lanac, što je temelj za osnivanje općeg sustava povlastica Unije
  kao što je
  utvrđeno
  u Uredbi
  (EU
  ) br.
  978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  , primjereno je
  izjednačiti robu
  i usluge iz
  najmanje razvijenih
  zemalja
  koje imaju koristi od rješenja „sve osim oružja” kao
  i
  robu i usluge koje potječu iz zemalja u razvoju koje se smatra ranjivima zbog manjka diversifikacije i nedovoljne integracije u sklopu međunarodnog trgovinskog sustava kako je utvrđeno u Prilozima VI. i VII. Uredbi (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća čime se primjenjuje sustav općih tarifnih povlastica, s dobrima i
  uslugama Unije. |
| --- | --- |

(26)

Uzimajući u obzir opći cilj
  politike Unije
  u pogledu podupiranja gospodarskog rasta zemalja u razvoju i njihove integracije u svjetski vrijednosni lanac, što je temelj za osnivanje općeg sustava povlastica Unije
  kao što je
  utvrđeno
  u Uredbi
  (EU
  ) br.
  978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  , primjereno je
  izjednačiti robu
  i usluge iz
  najmanje razvijenih
  zemalja
  koje imaju koristi od rješenja „sve osim oružja” kao
  i
  robu i usluge koje potječu iz zemalja u razvoju koje se smatra ranjivima zbog manjka diversifikacije i nedovoljne integracije u sklopu međunarodnog trgovinskog sustava kako je utvrđeno u Prilozima VI. i VII. Uredbi (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća čime se primjenjuje sustav općih tarifnih povlastica, s dobrima i
  uslugama Unije.

Amandman 28

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Kako bi u pravnom poretku Europske unije odražavala obveze u vezi s pristupom međunarodnom tržištu na području javne nabave nakon usvajanja ove Uredbe, Komisija treba imati ovlasti za donošenje akata u skladu s izmjenama članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u vezi s popisom međunarodnih sporazuma priloženih ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svoga pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata Komisija treba osigurati istovremen, pravovremen i prikladan prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Kako bi u pravnom poretku Europske unije odražavala obveze u vezi s pristupom međunarodnom tržištu na području javne nabave nakon usvajanja ove Uredbe, Komisija treba imati ovlasti za donošenje akata u skladu s izmjenama članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u vezi s popisom međunarodnih sporazuma priloženih ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svoga pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata Komisija treba osigurati istovremen, pravovremen i prikladan prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (27) | Kako bi u pravnom poretku Europske unije odražavala obveze u vezi s pristupom međunarodnom tržištu na području javne nabave
  i koncesija
  nakon usvajanja ove Uredbe, Komisija treba imati ovlasti za donošenje akata u skladu s izmjenama članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u vezi s popisom međunarodnih sporazuma priloženih ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svoga pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata Komisija treba osigurati istovremen, pravovremen i prikladan prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi u pravnom poretku Europske unije odražavala obveze u vezi s pristupom međunarodnom tržištu na području javne nabave
  i koncesija
  nakon usvajanja ove Uredbe, Komisija treba imati ovlasti za donošenje akata u skladu s izmjenama članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u vezi s popisom međunarodnih sporazuma priloženih ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svoga pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata Komisija treba osigurati istovremen, pravovremen i prikladan prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 29

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Komisija treba podnijeti izvješće o primjeni ove Uredbe najmanje svake tri godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Komisija treba podnijeti izvješće o primjeni ove Uredbe najmanje svake tri godine.

| (30) | Komisija treba podnijeti izvješće o primjeni ove Uredbe najmanje svake tri godine.
  U svom izvješću Komisija treba procijeniti funkcioniranje Uredbe kao i ostvareni napredak u postizanju uzajamnosti u otvaranju tržišta javne nabave. Zajedno s drugim izvješćem o primjeni ove Uredbe koje treba podnijeti najkasnije šest godina nakon stupanja na snagu Uredbe, Komisija treba ili podnijeti prijedlog za poboljšanjem Uredbe ili utvrditi razloge zašto prema mišljenju Komisije nikakve promjene ove Uredbe nisu potrebne. U slučaju da Komisija ne podnese prijedlog niti utvrdi razloge zašto nisu potrebne nikakve promjene ove Uredbe, ova se Uredba treba prestati primjenjivati. |
| --- | --- |

(30)

Komisija treba podnijeti izvješće o primjeni ove Uredbe najmanje svake tri godine.
  U svom izvješću Komisija treba procijeniti funkcioniranje Uredbe kao i ostvareni napredak u postizanju uzajamnosti u otvaranju tržišta javne nabave. Zajedno s drugim izvješćem o primjeni ove Uredbe koje treba podnijeti najkasnije šest godina nakon stupanja na snagu Uredbe, Komisija treba ili podnijeti prijedlog za poboljšanjem Uredbe ili utvrditi razloge zašto prema mišljenju Komisije nikakve promjene ove Uredbe nisu potrebne. U slučaju da Komisija ne podnese prijedlog niti utvrdi razloge zašto nisu potrebne nikakve promjene ove Uredbe, ova se Uredba treba prestati primjenjivati.

Amandman 30

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | U skladu s načelom razmjernosti, za postizanje osnovnog cilja uspostave zajedničke vanjske politike na području javne nabave nužno je i primjereno utvrditi pravila o postupanju s robama i uslugama koje ne podliježu međunarodnim obvezama Europske unije. Ova Uredba o pristupu gospodarskih subjekata, roba i usluga trećih zemalja ne prelazi okvir potreban za postizanje tih ciljeva, u skladu s trećim stavkom članka 5. Ugovora o Europskoj uniji, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

U skladu s načelom razmjernosti, za postizanje osnovnog cilja uspostave zajedničke vanjske politike na području javne nabave nužno je i primjereno utvrditi pravila o postupanju s robama i uslugama koje ne podliježu međunarodnim obvezama Europske unije. Ova Uredba o pristupu gospodarskih subjekata, roba i usluga trećih zemalja ne prelazi okvir potreban za postizanje tih ciljeva, u skladu s trećim stavkom članka 5. Ugovora o Europskoj uniji,

| (31) | U skladu s načelom razmjernosti, za postizanje osnovnog cilja uspostave zajedničke vanjske politike na području javne nabave
  i koncesija
  nužno je i primjereno utvrditi pravila o postupanju s robama i uslugama koje ne podliježu međunarodnim obvezama Europske unije. Ova Uredba o pristupu gospodarskih subjekata, roba i usluga trećih zemalja ne prelazi okvir potreban za postizanje tih ciljeva, u skladu s trećim stavkom članka 5. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

(31)

U skladu s načelom razmjernosti, za postizanje osnovnog cilja uspostave zajedničke vanjske politike na području javne nabave
  i koncesija
  nužno je i primjereno utvrditi pravila o postupanju s robama i uslugama koje ne podliježu međunarodnim obvezama Europske unije. Ova Uredba o pristupu gospodarskih subjekata, roba i usluga trećih zemalja ne prelazi okvir potreban za postizanje tih ciljeva, u skladu s trećim stavkom članka 5. Ugovora o Europskoj uniji,

Amandman 31

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o pristupu roba i usluga iz trećih zemalja sklapanju ugovora o izvršavanju radova i/ili djela odnosno o opskrbi robom i pružanju usluga javnih naručitelja i naručitelja Unije te se određuju postupci za potporu pregovorima o pristupu roba i usluga iz Unije tržištima javne nabave trećih zemalja. | 1.   Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o pristupu roba i usluga iz trećih zemalja sklapanju ugovora o izvršavanju radova i/ili djela odnosno o opskrbi robom i pružanju usluga javnih naručitelja i naručitelja Unije te se određuju postupci za potporu pregovorima o pristupu roba i usluga iz Unije tržištima javne nabave trećih zemalja.
  Države članice ili njihova središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji mogu ograničiti pristup robi i uslugama iz trećih zemalja svojim postupcima za sklapanje ugovora o javnoj nabavi samo u skladu s mjerama iz ove Uredbe ili relevantnog prava Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o pristupu roba i usluga iz trećih zemalja sklapanju ugovora o izvršavanju radova i/ili djela odnosno o opskrbi robom i pružanju usluga javnih naručitelja i naručitelja Unije te se određuju postupci za potporu pregovorima o pristupu roba i usluga iz Unije tržištima javne nabave trećih zemalja.

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o pristupu roba i usluga iz trećih zemalja sklapanju ugovora o izvršavanju radova i/ili djela odnosno o opskrbi robom i pružanju usluga javnih naručitelja i naručitelja Unije te se određuju postupci za potporu pregovorima o pristupu roba i usluga iz Unije tržištima javne nabave trećih zemalja.
  Države članice ili njihova središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji mogu ograničiti pristup robi i uslugama iz trećih zemalja svojim postupcima za sklapanje ugovora o javnoj nabavi samo u skladu s mjerama iz ove Uredbe ili relevantnog prava Unije.

Amandman 93

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova
  se
  Uredba primjenjuje na dodjelu ugovora o nabavi
  roba i
  usluga
  u vladine svrhe
  , a ne u svrhu komercijalne
  prodaje
  niti u svrhu upotrebe u proizvodnji
  roba ili pružanju
  usluga za komercijalnu prodaju. | Ova Uredba primjenjuje
  se
  na dodjelu ugovora o nabavi
  robe ili
  usluga
  za potrebe vlade i za dodjelu koncesija za radove i usluge pružene za potrebe vlade
  , a ne u svrhu komercijalne
  preprodaje
  niti u svrhu upotrebe u proizvodnji
  robe ili pružanja
  usluga za komercijalnu prodaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ova
  se
  Uredba primjenjuje na dodjelu ugovora o nabavi
  roba i
  usluga
  u vladine svrhe
  , a ne u svrhu komercijalne
  prodaje
  niti u svrhu upotrebe u proizvodnji
  roba ili pružanju
  usluga za komercijalnu prodaju.

Ova Uredba primjenjuje
  se
  na dodjelu ugovora o nabavi
  robe ili
  usluga
  za potrebe vlade i za dodjelu koncesija za radove i usluge pružene za potrebe vlade
  , a ne u svrhu komercijalne
  preprodaje
  niti u svrhu upotrebe u proizvodnji
  robe ili pružanja
  usluga za komercijalnu prodaju.

Amandman 33

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | „
  dobavljač
  ” označava fizičku ili pravnu osobu
  koja
  na tržištu
  nudi robu
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

„
  dobavljač
  ” označava fizičku ili pravnu osobu
  koja
  na tržištu
  nudi robu
  ;

| (a) | „
  gospodarski subjekt
  ” označava fizičku ili pravnu osobu
  ili javni subjekt ili skupinu takvih osoba i/ili subjekata koji
  na tržištu
  nude izvođenje radova ili djela, nabavu proizvoda ili pružanje usluga
  ; |
| --- | --- |

(a)

„
  gospodarski subjekt
  ” označava fizičku ili pravnu osobu
  ili javni subjekt ili skupinu takvih osoba i/ili subjekata koji
  na tržištu
  nude izvođenje radova ili djela, nabavu proizvoda ili pružanje usluga
  ;

Amandman 34

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | „pružatelj usluge” označava fizičku ili pravnu osobu koja na tržištu nudi izvršavanje radova ili djela ili usluge; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

„pružatelj usluge” označava fizičku ili pravnu osobu koja na tržištu nudi izvršavanje radova ili djela ili usluge;

| (b) | „
  ponuditelj
  ” znači
  gospodarski subjekt koji je dostavio ponudu
  ; |
| --- | --- |

(b)

„
  ponuditelj
  ” znači
  gospodarski subjekt koji je dostavio ponudu
  ;

Amandman 35

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | „obuhvaćene robe ili usluge” označavaju robu ili usluge koje potječu iz zemlje s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum na području javne nabave, uključujući obveze u vezi s pristupom tržištu te na koje se odgovarajući sporazum primjenjuje. Prilog I. ovoj Uredbi sadrži popis odgovarajućih ugovora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

„obuhvaćene robe ili usluge” označavaju robu ili usluge koje potječu iz zemlje s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum na području javne nabave, uključujući obveze u vezi s pristupom tržištu te na koje se odgovarajući sporazum primjenjuje. Prilog I. ovoj Uredbi sadrži popis odgovarajućih ugovora;

| (d) | „obuhvaćeni proizvod ili usluga”, označavaju robu ili usluge koje potječiz iz zemlja s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum na području javne nabave
  i koncesija
  , uključujući obveze u vezi s pristupom tržištu na koje se taj sporazum primjenjuje. Prilog I. ovoj Uredbi sadrži popis odgovarajućih ugovora; |
| --- | --- |

(d)

„obuhvaćeni proizvod ili usluga”, označavaju robu ili usluge koje potječiz iz zemlja s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum na području javne nabave
  i koncesija
  , uključujući obveze u vezi s pristupom tržištu na koje se taj sporazum primjenjuje. Prilog I. ovoj Uredbi sadrži popis odgovarajućih ugovora;

(Ova izmjena primjenjuje se na cjelokupni zakonodavni tekst koji se razmatra (dodaje se upućivanje na koncesije kad se upućuje na javnu nabavu); donošenje uredbe povlači tehničke izmjene u cijelom tekstu.)

Amandman 39

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | „Nedostatak temeljne uzajamnosti” znači postojanje bilo koje zakonodavne, regulatorne ili upravne mjere, postupka ili prakse koje su javna tijela ili pojedini dobavljači u trećoj zemlji usvojili ili primijenili, a kojim se ograničava pristup tržištu javne nabave ili koncesija, osobito nedostatkom transparentnosti u usporedbi s međunarodnim standardima te diskriminacijske pravne odredbe i administrativna praksa, što uzrokuje ozbiljnu i opetovanu diskriminaciju Unijinih gospodarskih subjekata, dobara ili usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ga)

„Nedostatak temeljne uzajamnosti” znači postojanje bilo koje zakonodavne, regulatorne ili upravne mjere, postupka ili prakse koje su javna tijela ili pojedini dobavljači u trećoj zemlji usvojili ili primijenili, a kojim se ograničava pristup tržištu javne nabave ili koncesija, osobito nedostatkom transparentnosti u usporedbi s međunarodnim standardima te diskriminacijske pravne odredbe i administrativna praksa, što uzrokuje ozbiljnu i opetovanu diskriminaciju Unijinih gospodarskih subjekata, dobara ili usluga.

Nedostatak temeljne uzajamnosti pretpostavlja se ako se javna tijela ne pridržavaju odredbi međunarodnog radnog prava navedenih u Prilogu XI. Direktive o javnoj nabavi [...] (2013) te u Prilogu XIV. Direktive o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga [...] (2013), što je dovelo do teškoća koje su imala i prijavila europska poduzeća kad su pokušala osigurati dodjelu ugovora u trećim zemljama.

Amandman 36

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pojam „gospodarski subjekt” podjednako obuhvaća koncepte dobavljača i pružatelja usluge; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

pojam „gospodarski subjekt” podjednako obuhvaća koncepte dobavljača i pružatelja usluge;

Briše se.

Amandman 37

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | gospodarski subjekt koji je podnio ponudu naziva se „ponuditelj”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

gospodarski subjekt koji je podnio ponudu naziva se „ponuditelj”;

Briše se.

Amandman 38

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | „obvezni kazneni troškovi”
  odnose se na
  obvezu
  javnih
  naručitelja da povećaju,
  s određenim iznimkama
  , cijenu usluga i/ili
  roba koje potječu
  iz određenih trećih zemalja ponuđenih u postupcima dodjele ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

„obvezni kazneni troškovi”
  odnose se na
  obvezu
  javnih
  naručitelja da povećaju,
  s određenim iznimkama
  , cijenu usluga i/ili
  roba koje potječu
  iz određenih trećih zemalja ponuđenih u postupcima dodjele ugovora.

| (e) | „obvezni kazneni troškovi”
  znače
  obvezu naručitelja da povećaju,
  uz određene iznimke
  , cijenu usluga i/ili
  robe
  iz određenih trećih zemalja ponuđenih u postupcima dodjele ugovora
  ili postupcima dodjele koncesija
  . |
| --- | --- |

(e)

„obvezni kazneni troškovi”
  znače
  obvezu naručitelja da povećaju,
  uz određene iznimke
  , cijenu usluga i/ili
  robe
  iz određenih trećih zemalja ponuđenih u postupcima dodjele ugovora
  ili postupcima dodjele koncesija
  .

(Ova izmjena primjenjuje se na cjelokupni zakonodavni tekst koji se razmatra (dodaje se upućivanje na „postupke dodjele koncesija” kad se upućuje na „postupke sklapanja ugovora”, u jednini i u množini); njezino prihvaćanje iziskuje tehničke prilagodbe u cijelom tekstu.)

Amandman 40

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Podrijetlo robe utvrđuje se u skladu s člancima 22. do 26. Uredbe (EZ) br. 2913/1992 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. listopada 1992. kojom se uspostavlja Carinski zakonik Zajednice (18). | 1.   Podrijetlo robe potrebno je utvrditi u skladu s člancima
  59. do 63
  . Uredbe
  (EU)
  br.
  952/2013
  Parlamenta i Vijeća
  uključujući dodatne odredbe koje se usvajaju prema članku 65
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Podrijetlo robe utvrđuje se u skladu s člancima 22. do 26. Uredbe (EZ) br. 2913/1992 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. listopada 1992. kojom se uspostavlja Carinski zakonik Zajednice (18).

1.   Podrijetlo robe potrebno je utvrditi u skladu s člancima
  59. do 63
  . Uredbe
  (EU)
  br.
  952/2013
  Parlamenta i Vijeća
  uključujući dodatne odredbe koje se usvajaju prema članku 65
  .

Amandman 41

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Podrijetlo usluge određuje se na temelju podrijetla fizičke ili pravne osobe koja je pruža. Pod podrijetlom pružatelja usluge podrazumijeva se sljedeće: | Podrijetlo usluge određuje se na temelju podrijetla fizičke ili pravne osobe koja je pruža. Podrijetlo
  gospodarskog subjekta koji pruža uslugu
  smatra se: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Podrijetlo usluge određuje se na temelju podrijetla fizičke ili pravne osobe koja je pruža. Pod podrijetlom pružatelja usluge podrazumijeva se sljedeće:

Podrijetlo usluge određuje se na temelju podrijetla fizičke ili pravne osobe koja je pruža. Podrijetlo
  gospodarskog subjekta koji pruža uslugu
  smatra se:

Amandman 42

Prijedlog Uredbe

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Postupanje s obuhvaćenim robama i uslugama | Postupanje s obuhvaćenim robama i uslugama |
| Pri sklapanju ugovora o izvršavanju radova i/ili djela, opskrbi robom ili pružanju usluga središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji postupat će s obuhvaćenom robom i uslugama kao s robom i uslugama koje potječu iz Europske unije. | Pri dodjeli natječaja za izvođenje djela i radova ili nabavu proizvoda i pružanje usluga,
  ili pri dodjeli koncesija za izvođenje radova ili pružanje usluga
  , središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji na isti način tretiraju obuhvaćene proizvode i usluge te proizvode i usluge iz Europske unije. |
| S robom ili uslugama koje potječu iz najmanje razvijenih zemalja navedenih u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 732/2008 postupat će se kao s obuhvaćenim robama i uslugama. | S robom ili uslugama koje potječu iz najslabije razvijenih zemalja navedenih u
  Prilogu IV.
  Uredbi (EU) br.
  978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća ili iz zemalja u razvoju koje se smatra ranjivima zbog nedostatka diversifikacije i nedovoljne integracije u svjetsko gospodarstvo kako je utvrđeno u Prilogu VII. Uredbi (EU) br. 978/2012 postupa se kao s obuhvaćenim robama i uslugama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Postupanje s obuhvaćenim robama i uslugama

Postupanje s obuhvaćenim robama i uslugama

Pri sklapanju ugovora o izvršavanju radova i/ili djela, opskrbi robom ili pružanju usluga središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji postupat će s obuhvaćenom robom i uslugama kao s robom i uslugama koje potječu iz Europske unije.

Pri dodjeli natječaja za izvođenje djela i radova ili nabavu proizvoda i pružanje usluga,
  ili pri dodjeli koncesija za izvođenje radova ili pružanje usluga
  , središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji na isti način tretiraju obuhvaćene proizvode i usluge te proizvode i usluge iz Europske unije.

S robom ili uslugama koje potječu iz najmanje razvijenih zemalja navedenih u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 732/2008 postupat će se kao s obuhvaćenim robama i uslugama.

S robom ili uslugama koje potječu iz najslabije razvijenih zemalja navedenih u
  Prilogu IV.
  Uredbi (EU) br.
  978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća ili iz zemalja u razvoju koje se smatra ranjivima zbog nedostatka diversifikacije i nedovoljne integracije u svjetsko gospodarstvo kako je utvrđeno u Prilogu VII. Uredbi (EU) br. 978/2012 postupa se kao s obuhvaćenim robama i uslugama
  .

Amandman 43

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na zahtjev središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja Komisija procjenjuje treba li za ugovore čija je vrijednost procijenjena na 5 000 000 EUR ili više, bez poreza na dodanu vrijednost (PDV), odobriti isključenje ugovornih ponuda iz postupaka dodjele ugovora o robama i uslugama koje potječu izvan Unije, ako vrijednost neobuhvaćenih roba i usluga prelazi 50 % ukupnih vrijednosti robe i usluga koje čine ponudu, pod sljedećim uvjetima. | 1.   
  Ako Komisija pokrene vanjsku istragu o javnoj nabavi u skladu s člankom 8.,
  Komisija, na zahtjev središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja
  i nakon objave obavijesti o njezinom pokretanju u Službenom listu Unije,
  procjenjuje treba li za ugovore čija je vrijednost procijenjena na 5 000 000 eura ili više, bez poreza na dodanu vrijednost (PDV), odobriti isključenje ugovornih ponuda iz postupaka dodjele ugovora o robama i uslugama koje potječu izvan Unije, ako vrijednost neobuhvaćenih roba i usluga prelazi 50 % ukupnih vrijednosti robe i usluga koje čine ponudu, pod sljedećim uvjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Na zahtjev središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja Komisija procjenjuje treba li za ugovore čija je vrijednost procijenjena na 5 000 000 EUR ili više, bez poreza na dodanu vrijednost (PDV), odobriti isključenje ugovornih ponuda iz postupaka dodjele ugovora o robama i uslugama koje potječu izvan Unije, ako vrijednost neobuhvaćenih roba i usluga prelazi 50 % ukupnih vrijednosti robe i usluga koje čine ponudu, pod sljedećim uvjetima.

1.   
  Ako Komisija pokrene vanjsku istragu o javnoj nabavi u skladu s člankom 8.,
  Komisija, na zahtjev središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja
  i nakon objave obavijesti o njezinom pokretanju u Službenom listu Unije,
  procjenjuje treba li za ugovore čija je vrijednost procijenjena na 5 000 000 eura ili više, bez poreza na dodanu vrijednost (PDV), odobriti isključenje ugovornih ponuda iz postupaka dodjele ugovora o robama i uslugama koje potječu izvan Unije, ako vrijednost neobuhvaćenih roba i usluga prelazi 50 % ukupnih vrijednosti robe i usluga koje čine ponudu, pod sljedećim uvjetima.

Amandman 44

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji namjeravaju tražiti isključenje iz postupaka dodjele ugovora na temelju stavka 1., to trebaju navesti u obavijesti o ugovoru koju objavljuju prema članku 35. Direktive 2004/18/EZ ili prema članku 42. Direktive 2004/17/EZ ili članku 26. Direktive o dodjeli koncesijskih ugovora. | Ako središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji namjeravaju tražiti isključenje iz postupaka dodjele ugovora na temelju stavka 1., to trebaju
  jasno
  navesti u
  uvodnom dijelu „Tehničkih specifikacija” ili „Opisnog dokumenta” kako je navedeno u članku 2. stavku 15. Direktive [2014/.../EU] o javnoj nabavi i Direktive [2014/.../EU]o nabavi tijela koja djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga ili u uvodnom dijelu „Tehničkih i funkcionalnih uvjeta” kako je navedeno u članku 2. stavku 13. Direktive [2014/.../EU]o dodjeli koncesijskih ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji namjeravaju tražiti isključenje iz postupaka dodjele ugovora na temelju stavka 1., to trebaju navesti u obavijesti o ugovoru koju objavljuju prema članku 35. Direktive 2004/18/EZ ili prema članku 42. Direktive 2004/17/EZ ili članku 26. Direktive o dodjeli koncesijskih ugovora.

Ako središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji namjeravaju tražiti isključenje iz postupaka dodjele ugovora na temelju stavka 1., to trebaju
  jasno
  navesti u
  uvodnom dijelu „Tehničkih specifikacija” ili „Opisnog dokumenta” kako je navedeno u članku 2. stavku 15. Direktive [2014/.../EU] o javnoj nabavi i Direktive [2014/.../EU]o nabavi tijela koja djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga ili u uvodnom dijelu „Tehničkih i funkcionalnih uvjeta” kako je navedeno u članku 2. stavku 13. Direktive [2014/.../EU]o dodjeli koncesijskih ugovora.

Amandman 45

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji koji prime ponude koje odgovaraju uvjetima iz stavka 1., i za koje iz tog razloga namjeravaju tražiti isključenje, trebaju o tome obavijestiti Komisiju. Tijekom postupka obavještavanja središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj može nastaviti s analizom ponuda. | Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji koji prime ponude koje odgovaraju uvjetima iz stavka 1. i za koje iz tog razloga namjeravaju tražiti isključenje obavještavaju o tome Komisiju
  u roku od osam kalendarskih dana.
  Tijekom postupka obavještavanja središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj može nastaviti s analizom ponuda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji koji prime ponude koje odgovaraju uvjetima iz stavka 1., i za koje iz tog razloga namjeravaju tražiti isključenje, trebaju o tome obavijestiti Komisiju. Tijekom postupka obavještavanja središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj može nastaviti s analizom ponuda.

Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji koji prime ponude koje odgovaraju uvjetima iz stavka 1. i za koje iz tog razloga namjeravaju tražiti isključenje obavještavaju o tome Komisiju
  u roku od osam kalendarskih dana.
  Tijekom postupka obavještavanja središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj može nastaviti s analizom ponuda.

Amandman 46

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | opis predmeta ugovora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

opis predmeta ugovora;

| (b) | opis predmeta ugovora
  ili koncesije
  ; |
| --- | --- |

(b)

opis predmeta ugovora
  ili koncesije
  ;

Amandman 47

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 4. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | prema potrebi, bilo koje druge podatke koje Komisija smatra korisnima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(da)

prema potrebi, bilo koje druge podatke koje Komisija smatra korisnima.

Amandman 48

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 3. – podstavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može od javnog naručitelja/naručitelja zatražiti dodatne informacije. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija može od javnog naručitelja/naručitelja zatražiti dodatne informacije.

Briše se.

Amandman 49

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Te informacije potrebno je dostaviti u roku od osam radnih dana od prvog radnog dana nakon datuma kada je zaprimljen zahtjev za dodatne informacije. Ako Komisija ne primi informacije unutar tog roka, razdoblje određeno u stavku 3. obustavlja se dok Komisija ne primi zatražene informacije. | Te informacije dostavljaju se u roku osam
  kalendarskih
  dana počevši od prvoga
  kalendarskog
  dana nakon datuma kad primi zahtjev za dodatne informacije. Ako Komisija ne primi informacije unutar tog roka, razdoblje određeno u stavku 3. obustavlja se dok Komisija ne primi zatražene informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Te informacije potrebno je dostaviti u roku od osam radnih dana od prvog radnog dana nakon datuma kada je zaprimljen zahtjev za dodatne informacije. Ako Komisija ne primi informacije unutar tog roka, razdoblje određeno u stavku 3. obustavlja se dok Komisija ne primi zatražene informacije.

Te informacije dostavljaju se u roku osam
  kalendarskih
  dana počevši od prvoga
  kalendarskog
  dana nakon datuma kad primi zahtjev za dodatne informacije. Ako Komisija ne primi informacije unutar tog roka, razdoblje određeno u stavku 3. obustavlja se dok Komisija ne primi zatražene informacije.

Amandman 50

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Za ugovore navedene u stavku 1. Komisija donosi provedbeni akt o odobrenju predviđenog isključenja u roku od dva mjeseca od prvog radnog dana nakon datuma kada je zaprimljena obavijest. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom pregleda navedenim u članku 17. stavku 2. U opravdanim slučajevima rok se može jedanput produžiti za najviše dva mjeseca, posebno ako su informacije u obavijesti ili priloženim dokumentima nepotpune ili netočne ili ako je u prijavljenim informacijama došlo do znatnih promjena. Ako nakon isteka roka od dva mjeseca ili produžetka Komisija nije donijela odluku kojom odobrava ili odbija isključenje, smatra se da je Komisija odbila isključenje. | 3.   
  Ako Komisija utvrdi, za robe i/ili usluge za koje se predlaže isključenje, nedostatak temeljne uzajamnosti u skladu s člankom 2. stavkom 1., ona donosi provedbeni akt o odobrenju predviđenog isključenja ponuda za istragu u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 17. stavka 2.
  Provedbeni akt donosi se u roku od
  mjesec
  dana od prvog
  kalendarskog dana nakon datuma zahtjeva iz stavka 1
  . U opravdanim slučajevima, rok se može produžiti jednom za najviše
  jedan
  mjesec, posebno ako su informacije u obavijesti ili dokumenti koji su joj priloženi nepotpuni ili netočni ili ako je došlo do znatnih promjena. Ako nakon isteka roka od
  jednog mjeseca
  ili produžetka, Komisija nije donijela odluku kojom odobrava ili odbija isključenje, smatra se da je Komisija odbila isključenje. |
| | Takvo isključenje ostaje privremeno do završetka istrage o vanjskoj nabavi kako je navedeno u članku 8. zaključaka o postupku savjetovanja u skladu s člankom 9. i, ako je to slučaj, donošenja regulatornih mjera koje ograničavaju pristup neobuhvaćenih roba i usluga na javnim tržištima Unije kako je predviđeno člankom 10. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Za ugovore navedene u stavku 1. Komisija donosi provedbeni akt o odobrenju predviđenog isključenja u roku od dva mjeseca od prvog radnog dana nakon datuma kada je zaprimljena obavijest. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom pregleda navedenim u članku 17. stavku 2. U opravdanim slučajevima rok se može jedanput produžiti za najviše dva mjeseca, posebno ako su informacije u obavijesti ili priloženim dokumentima nepotpune ili netočne ili ako je u prijavljenim informacijama došlo do znatnih promjena. Ako nakon isteka roka od dva mjeseca ili produžetka Komisija nije donijela odluku kojom odobrava ili odbija isključenje, smatra se da je Komisija odbila isključenje.

3.   
  Ako Komisija utvrdi, za robe i/ili usluge za koje se predlaže isključenje, nedostatak temeljne uzajamnosti u skladu s člankom 2. stavkom 1., ona donosi provedbeni akt o odobrenju predviđenog isključenja ponuda za istragu u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 17. stavka 2.
  Provedbeni akt donosi se u roku od
  mjesec
  dana od prvog
  kalendarskog dana nakon datuma zahtjeva iz stavka 1
  . U opravdanim slučajevima, rok se može produžiti jednom za najviše
  jedan
  mjesec, posebno ako su informacije u obavijesti ili dokumenti koji su joj priloženi nepotpuni ili netočni ili ako je došlo do znatnih promjena. Ako nakon isteka roka od
  jednog mjeseca
  ili produžetka, Komisija nije donijela odluku kojom odobrava ili odbija isključenje, smatra se da je Komisija odbila isključenje.

Takvo isključenje ostaje privremeno do završetka istrage o vanjskoj nabavi kako je navedeno u članku 8. zaključaka o postupku savjetovanja u skladu s člankom 9. i, ako je to slučaj, donošenja regulatornih mjera koje ograničavaju pristup neobuhvaćenih roba i usluga na javnim tržištima Unije kako je predviđeno člankom 10.

Amandman 51

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 4. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u nedostatku sporazuma iz točke (a) i ako treća zemlja provodi ograničavajuće mjere nabave koje dovode do nedostatka temeljnog uzajamnog otvaranja tržišta između Unije i dotične treće zemlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

u nedostatku sporazuma iz točke (a) i ako treća zemlja provodi ograničavajuće mjere nabave koje dovode do nedostatka temeljnog uzajamnog otvaranja tržišta između Unije i dotične treće zemlje.

| (b) | u nedostatku sporazuma iz točke (a) i ako treća zemlja provodi ograničavajuće mjere nabave
  ili dodjele koncesije
  koje dovode do nedostatka temeljnog uzajamnog otvaranja tržišta između Unije i dotične treće zemlje,
  osobito ako su te ograničavajuće mjere štetne za industrijsku politiku EU-a
  . |
| --- | --- |

(b)

u nedostatku sporazuma iz točke (a) i ako treća zemlja provodi ograničavajuće mjere nabave
  ili dodjele koncesije
  koje dovode do nedostatka temeljnog uzajamnog otvaranja tržišta između Unije i dotične treće zemlje,
  osobito ako su te ograničavajuće mjere štetne za industrijsku politiku EU-a
  .

Amandman 52

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U svrhu točke (b) nedostatak temeljne uzajamnosti pretpostavlja se ako ograničavajuće mjere nabave izazivaju tešku i opetovanu diskriminaciju gospodarskih subjekata, roba i usluga Unije. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U svrhu točke (b) nedostatak temeljne uzajamnosti pretpostavlja se ako ograničavajuće mjere nabave izazivaju tešku i opetovanu diskriminaciju gospodarskih subjekata, roba i usluga Unije.

Briše se.

Amandman 53

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.
     
  Prilikom procjenjivanja postoji li manjak temeljne uzajamnosti Komisija ispituje sljedeće: | Briše se. |
| (a) | u kojoj mjeri zakonodavstvo o javnoj nabavi zemlje o kojoj je riječ jamči transparentnost u skladu s međunarodnim normama na području javne nabave i izbjegava svaku vrstu diskriminacije roba, usluga i gospodarskih subjekata Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.
     
  Prilikom procjenjivanja postoji li manjak temeljne uzajamnosti Komisija ispituje sljedeće:

Briše se.

(a)

u kojoj mjeri zakonodavstvo o javnoj nabavi zemlje o kojoj je riječ jamči transparentnost u skladu s međunarodnim normama na području javne nabave i izbjegava svaku vrstu diskriminacije roba, usluga i gospodarskih subjekata Unije;

| (b) | u kojoj mjeri središnja tijela za javnu nabavu i/ili pojedinačni javni naručitelji provode ili prihvaćaju diskriminacijsku praksu u odnosu na robe, usluge i gospodarske subjekte Unije. |
| --- | --- |

(b)

u kojoj mjeri središnja tijela za javnu nabavu i/ili pojedinačni javni naručitelji provode ili prihvaćaju diskriminacijsku praksu u odnosu na robe, usluge i gospodarske subjekte Unije.

Amendment 92

Proposal for a regulation

Article 6 – paragraph 7

| Text proposed by the Commission | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji
  koji su isključili ponude prema stavku 1.
  navode to u obavijesti o dodjeli ugovora
  koja se objavljuje prema članku
  35. Direktive 2004/18/EZ,
  članku
  42. Direktive 2004/17/EZ ili
  članku
  27. Direktive o dodjeli koncesijskih ugovora. Komisija donosi provedbene akte kako bi odredila standardne obrasce za obavijesti o dodjeli ugovora. Ti
  se
  provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 17. stavka 3. | 7.   
  Kada su ponude isključene prema stavku 3.
  središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji navode to
  , uključujući razloge za isključenje,
  u obavijesti o dodjeli ugovora
  objavljenoj u skladu s člankom
  35. Direktive 2004/18/EZ,
  člankom
  42. Direktive 2004/17/EZ ili
  člankom
  27. Direktive o dodjeli koncesijskih ugovora. Komisija donosi provedbene akte kako bi odredila standardne obrasce za obavijesti o dodjeli ugovora. Ti provedbeni akti donose
  se
  u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 17. stavka 3. |

Text proposed by the Commission

Izmjena

7.   Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji
  koji su isključili ponude prema stavku 1.
  navode to u obavijesti o dodjeli ugovora
  koja se objavljuje prema članku
  35. Direktive 2004/18/EZ,
  članku
  42. Direktive 2004/17/EZ ili
  članku
  27. Direktive o dodjeli koncesijskih ugovora. Komisija donosi provedbene akte kako bi odredila standardne obrasce za obavijesti o dodjeli ugovora. Ti
  se
  provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 17. stavka 3.

7.   
  Kada su ponude isključene prema stavku 3.
  središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji navode to
  , uključujući razloge za isključenje,
  u obavijesti o dodjeli ugovora
  objavljenoj u skladu s člankom
  35. Direktive 2004/18/EZ,
  člankom
  42. Direktive 2004/17/EZ ili
  člankom
  27. Direktive o dodjeli koncesijskih ugovora. Komisija donosi provedbene akte kako bi odredila standardne obrasce za obavijesti o dodjeli ugovora. Ti provedbeni akti donose
  se
  u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 17. stavka 3.

Amandman 55

Prijedlog Uredbe

Članak 6. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je Komisija donijela provedbeni akt o privremenom pristupu roba i usluga iz zemlje koja je pokrenula temeljne pregovore s EU-om kako je određeno u članku 9. stavku 4. | 8.   Stavak 1.
  može
  se ne primijeniti ako je Komisija donijela provedbeni akt u području privremenog pristupa robe i usluga iz zemlje koja je pokrenula pregovore s Unijom u skladu s člankom 9. stavkom 4.
  Komisija svoju odluku obrazlaže tijelu za javnu nabavu koje je podnijelo zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je Komisija donijela provedbeni akt o privremenom pristupu roba i usluga iz zemlje koja je pokrenula temeljne pregovore s EU-om kako je određeno u članku 9. stavku 4.

8.   Stavak 1.
  može
  se ne primijeniti ako je Komisija donijela provedbeni akt u području privremenog pristupa robe i usluga iz zemlje koja je pokrenula pregovore s Unijom u skladu s člankom 9. stavkom 4.
  Komisija svoju odluku obrazlaže tijelu za javnu nabavu koje je podnijelo zahtjev.

Amandman 56

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj namjerava, u okviru članka 69. Direktive o javnoj nabavi ili u okviru članka 79. Direktive o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga, nakon ovjeravanja obrazloženja ponuditelja prihvatiti izuzetno nisku ponudu za robe i/ili usluge koje potječu izvan Unije, u kojoj vrijednost neobuhvaćenih roba ili usluga prelazi 50 % ukupne vrijednosti roba ili usluga koje čine ponudu, mora o tome napismeno obavijestiti ostale ponuditelje, uključujući razloge za izuzetno nisku cijenu ili naplaćene troškove. | Ako središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj namjerava, u okviru članka 69. Direktive o javnoj nabavi ili u okviru članka 79. Direktive o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga, nakon ovjeravanja obrazloženja ponuditelja prihvatiti izuzetno nisku ponudu za robe i/ili usluge koje potječu izvan Unije, u kojoj vrijednost neobuhvaćenih roba ili usluga prelazi 50 % ukupne vrijednosti roba ili usluga koje čine ponudu, mora o tome napismeno obavijestiti ostale ponuditelje, uključujući razloge za izuzetno nisku cijenu ili naplaćene troškove.
  Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da u provođenju javnih ugovora gospodarski subjekti udovoljavaju primjenjivim obvezama u području prava zaštite okoliša, socijalnog i radnog prava određenog pravom Unije, nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili odredbama međunarodnog prava zaštite okoliša, socijalnog i radnog prava popisanim u Prilogu XI. Direktive o javnoj nabavi [...] 2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj namjerava, u okviru članka 69. Direktive o javnoj nabavi ili u okviru članka 79. Direktive o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga, nakon ovjeravanja obrazloženja ponuditelja prihvatiti izuzetno nisku ponudu za robe i/ili usluge koje potječu izvan Unije, u kojoj vrijednost neobuhvaćenih roba ili usluga prelazi 50 % ukupne vrijednosti roba ili usluga koje čine ponudu, mora o tome napismeno obavijestiti ostale ponuditelje, uključujući razloge za izuzetno nisku cijenu ili naplaćene troškove.

Ako središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj namjerava, u okviru članka 69. Direktive o javnoj nabavi ili u okviru članka 79. Direktive o javnoj nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga, nakon ovjeravanja obrazloženja ponuditelja prihvatiti izuzetno nisku ponudu za robe i/ili usluge koje potječu izvan Unije, u kojoj vrijednost neobuhvaćenih roba ili usluga prelazi 50 % ukupne vrijednosti roba ili usluga koje čine ponudu, mora o tome napismeno obavijestiti ostale ponuditelje, uključujući razloge za izuzetno nisku cijenu ili naplaćene troškove.
  Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da u provođenju javnih ugovora gospodarski subjekti udovoljavaju primjenjivim obvezama u području prava zaštite okoliša, socijalnog i radnog prava određenog pravom Unije, nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili odredbama međunarodnog prava zaštite okoliša, socijalnog i radnog prava popisanim u Prilogu XI. Direktive o javnoj nabavi [...] 2013.

Amandman 57

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj može uskratiti informacije čije bi objavljivanje narušilo provođenje zakona, koje bi se na druge načine protivile javnom interesu, koje bi nepovoljno utjecale na zakonske komercijalne interese javnih ili privatnih gospodarskih subjekata ili bi mogle nepovoljno utjecati na poštenu konkurenciju među njima. | Nakon što ih središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelj obavijeste o namjeri prihvaćanja izuzetno niske ponude, ostali ponuditelji imaju mogućnost dostavljanja relevantnih podataka središnjim tijelima za javnu nabavu/javnom naručitelju u razumnom vremenskom roku kako bi mu omogućili da donese odluku o prihvaćanju znajući za potencijalne čimbenike koji bi mogli utjecati na procjenu izuzetno niske ponude ili vrste cijene ili naplaćenih troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj može uskratiti informacije čije bi objavljivanje narušilo provođenje zakona, koje bi se na druge načine protivile javnom interesu, koje bi nepovoljno utjecale na zakonske komercijalne interese javnih ili privatnih gospodarskih subjekata ili bi mogle nepovoljno utjecati na poštenu konkurenciju među njima.

Nakon što ih središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelj obavijeste o namjeri prihvaćanja izuzetno niske ponude, ostali ponuditelji imaju mogućnost dostavljanja relevantnih podataka središnjim tijelima za javnu nabavu/javnom naručitelju u razumnom vremenskom roku kako bi mu omogućili da donese odluku o prihvaćanju znajući za potencijalne čimbenike koji bi mogli utjecati na procjenu izuzetno niske ponude ili vrste cijene ili naplaćenih troškova.

Amandman 58

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako smatra da je to u interesu Unije, Komisija može u bilo kojem trenutku, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev zainteresiranih strana ili države članice, pokrenuti vanjsku istragu o javnoj nabavi čiji su predmet navodne ograničavajuće mjere nabave. | Komisija može u bilo kojem trenutku, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev zainteresiranih strana,
  središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja
  ili države članice, pokrenuti vanjsku istragu o javnoj nabavi čiji su predmet navodne ograničavajuće mjere nabave
  U svojoj odluci o pokretanju vanjske istrage o javnoj nabavi, Komisija uzima u obzir broj zahtjeva od središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja ili države članice. Ako Komisija odbije pokrenuti istragu, ona državi članici, zainteresiranoj strani ili naručitelju obrazlaže svoju odluku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako smatra da je to u interesu Unije, Komisija može u bilo kojem trenutku, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev zainteresiranih strana ili države članice, pokrenuti vanjsku istragu o javnoj nabavi čiji su predmet navodne ograničavajuće mjere nabave.

Komisija može u bilo kojem trenutku, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev zainteresiranih strana,
  središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja
  ili države članice, pokrenuti vanjsku istragu o javnoj nabavi čiji su predmet navodne ograničavajuće mjere nabave
  U svojoj odluci o pokretanju vanjske istrage o javnoj nabavi, Komisija uzima u obzir broj zahtjeva od središnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja ili države članice. Ako Komisija odbije pokrenuti istragu, ona državi članici, zainteresiranoj strani ili naručitelju obrazlaže svoju odluku.

Amandman 59

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Posebno, Komisija razmatra jesu li isključenja odobrena u skladu s člankom 6.a stavkom 3. ove Uredbe. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Posebno, Komisija razmatra jesu li isključenja odobrena u skladu s člankom 6.a stavkom 3. ove Uredbe.

Briše se.

Amandman 60

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Istraga iz stavka 1. provodi se na temelju kriterija utvrđenih u članku 6. | 2.
     
  Istraga iz stavka 1. provodi se na temelju kriterija iz članka 2.stavka ga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.
     
  Istraga iz stavka 1. provodi se na temelju kriterija utvrđenih u članku 6.

2.
     
  Istraga iz stavka 1. provodi se na temelju kriterija iz članka 2.stavka ga.

Amandman 61

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija procjenjuje provodi li dotična treća zemlja ograničavajuće mjere nabave na temelju informacija koje je dobila od zainteresiranih strana i država članica i/ili podataka koje je prikupila tijekom istrage te zaključuje procjenu u roku od devet mjeseci od pokretanja istrage. U opravdanim slučajevima taj se rok može produljiti za tri mjeseca. | 3.   Komisija procjenjuje provodi li dotična treća zemlja ograničavajuće mjere nabave na temelju informacija koje je dobila od zainteresiranih strana i država članica i/ili podataka koje je prikupila tijekom istrage
  ili u svojim redovnim izvješćima o postojećim trgovinskim preprekama u trećim zemljama
  ; zaključuje procjenu u roku od najviše
  tri
  mjeseca od pokretanja istrage. U opravdanim slučajevima taj se rok može produljiti za
  jedan mjesec
  . |
| | Komisija u svojoj ocjeni uzima u obzir zahtjeve sredušnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja za istrage iz članka 6. stavka 1. nakon pokretanja postupka iz ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Komisija procjenjuje provodi li dotična treća zemlja ograničavajuće mjere nabave na temelju informacija koje je dobila od zainteresiranih strana i država članica i/ili podataka koje je prikupila tijekom istrage te zaključuje procjenu u roku od devet mjeseci od pokretanja istrage. U opravdanim slučajevima taj se rok može produljiti za tri mjeseca.

3.   Komisija procjenjuje provodi li dotična treća zemlja ograničavajuće mjere nabave na temelju informacija koje je dobila od zainteresiranih strana i država članica i/ili podataka koje je prikupila tijekom istrage
  ili u svojim redovnim izvješćima o postojećim trgovinskim preprekama u trećim zemljama
  ; zaključuje procjenu u roku od najviše
  tri
  mjeseca od pokretanja istrage. U opravdanim slučajevima taj se rok može produljiti za
  jedan mjesec
  .

Komisija u svojoj ocjeni uzima u obzir zahtjeve sredušnjih tijela za javnu nabavu/javnih naručitelja za istrage iz članka 6. stavka 1. nakon pokretanja postupka iz ovog članka.

Amandman 62

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako nakon početka savjetovanja dotična zemlja poduzme odgovarajuće popravne/korektivne mjere, no bez preuzimanja novih obveza u vezi s pristupom tržištu, Komisija može obustaviti ili okončati savjetovanje. | Ako nakon početka savjetovanja dotična zemlja poduzme odgovarajuće popravne/korektivne mjere, no bez preuzimanja novih obveza u vezi s pristupom tržištu, Komisija može obustaviti savjetovanje, okončati ga
  ili pozvati dotičnu zemlju da otpočne pregovore u skladu s člankom 9. stavkom 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako nakon početka savjetovanja dotična zemlja poduzme odgovarajuće popravne/korektivne mjere, no bez preuzimanja novih obveza u vezi s pristupom tržištu, Komisija može obustaviti ili okončati savjetovanje.

Ako nakon početka savjetovanja dotična zemlja poduzme odgovarajuće popravne/korektivne mjere, no bez preuzimanja novih obveza u vezi s pristupom tržištu, Komisija može obustaviti savjetovanje, okončati ga
  ili pozvati dotičnu zemlju da otpočne pregovore u skladu s člankom 9. stavkom 4.

Amandman 63

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako su popravne/korektivne mjere koje je poduzela treća zemlja opozvane, obustavljene ili provedene na neodgovarajući način, Komisija može: | Ako su popravne/korektivne mjere koje je usvojila treća zemlja opozvane, obustavljene ili provedene na neodgovarajući način, Komisija
  djeluje prema članku 10. i donosi provedbene akte kako bi ograničila pristup robi i uslugama koje potječu iz treće zemlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako su popravne/korektivne mjere koje je poduzela treća zemlja opozvane, obustavljene ili provedene na neodgovarajući način, Komisija može:

Ako su popravne/korektivne mjere koje je usvojila treća zemlja opozvane, obustavljene ili provedene na neodgovarajući način, Komisija
  djeluje prema članku 10. i donosi provedbene akte kako bi ograničila pristup robi i uslugama koje potječu iz treće zemlje.

Amandman 64

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 3. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i.) | nastaviti ili ponovno započeti savjetovanje s trećom zemljom o kojoj je riječ i/ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(i.)

nastaviti ili ponovno započeti savjetovanje s trećom zemljom o kojoj je riječ i/ili

Briše se.

Amandman 65

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 3. – točka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii.) | postupiti u skladu s člankom 10. kako bi se donijeli provedbeni akti koji ograničavaju pristup roba i usluga koje potječu iz treće zemlje |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ii.)

postupiti u skladu s člankom 10. kako bi se donijeli provedbeni akti koji ograničavaju pristup roba i usluga koje potječu iz treće zemlje

Briše se.

Amandman 66

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako se nakon početka savjetovanja uspostavi da je najprikladniji način za okončanje ograničavajućih postupaka nabave sklapanje međunarodnog sporazuma, pregovori o tome vode se u skladu s odredbama u člancima 207. i 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ako je zemlja pokrenula temeljne pregovore s Europskom Unijom o pristupu tržištima javne nabave, Komisija može donijeti provedbeni akt na temelju kojega robe i usluge iz te zemlje ne mogu biti isključene iz postupaka dodjele ugovora u skladu s člankom 6. | 4.   Ako se nakon početka savjetovanja uspostavi da je najprikladniji način za okončanje ograničavajućih postupaka nabave sklapanje međunarodnog sporazuma, pregovori o tome vode se u skladu s odredbama u člancima 207. i 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ako je zemlja pokrenula pregovore s Europskom unijom o pristupu tržištima javne nabave, Komisija može donijeti provedbeni akt na temelju kojega robe i usluge iz te zemlje ne mogu biti isključene iz postupaka dodjele ugovora u skladu s člankom 6.
  Komisija svoju odluku obrazlaže državi članici, zainteresiranoj strani ili naručitelju koji je podnio zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Ako se nakon početka savjetovanja uspostavi da je najprikladniji način za okončanje ograničavajućih postupaka nabave sklapanje međunarodnog sporazuma, pregovori o tome vode se u skladu s odredbama u člancima 207. i 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ako je zemlja pokrenula temeljne pregovore s Europskom Unijom o pristupu tržištima javne nabave, Komisija može donijeti provedbeni akt na temelju kojega robe i usluge iz te zemlje ne mogu biti isključene iz postupaka dodjele ugovora u skladu s člankom 6.

4.   Ako se nakon početka savjetovanja uspostavi da je najprikladniji način za okončanje ograničavajućih postupaka nabave sklapanje međunarodnog sporazuma, pregovori o tome vode se u skladu s odredbama u člancima 207. i 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ako je zemlja pokrenula pregovore s Europskom unijom o pristupu tržištima javne nabave, Komisija može donijeti provedbeni akt na temelju kojega robe i usluge iz te zemlje ne mogu biti isključene iz postupaka dodjele ugovora u skladu s člankom 6.
  Komisija svoju odluku obrazlaže državi članici, zainteresiranoj strani ili naručitelju koji je podnio zahtjev.

Amandman 67

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može okončati savjetovanje ako se dotična zemlja pridržava međunarodnih obveza dogovorenih s Unijom u bilo kojem od sljedećih okvira: | Komisija može okončati savjetovanje ako dotična zemlja
  provodi
  s Unijom
  ili na međunarodnoj razini
  sljedeće
  mjere
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija može okončati savjetovanje ako se dotična zemlja pridržava međunarodnih obveza dogovorenih s Unijom u bilo kojem od sljedećih okvira:

Komisija može okončati savjetovanje ako dotična zemlja
  provodi
  s Unijom
  ili na međunarodnoj razini
  sljedeće
  mjere
  :

Amandman 68

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 5. – podstavak 1. – točka a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (a) | Međunarodne obveze dogovorene s Unijom u bilo kojem od sljedećih okvira: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

Međunarodne obveze dogovorene s Unijom u bilo kojem od sljedećih okvira:

Amandman 69

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 5. – podstavak 1. – točka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | Expansion of its market access commitments undertaken under the WTO Government Procurement Agreement (GPA) or under a bilateral agreement concluded with the Union in that framework, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(iii)

Expansion of its market access commitments undertaken under the WTO Government Procurement Agreement (GPA) or under a bilateral agreement concluded with the Union in that framework,

| (iii) | proširenje obveza u vezi s pristupom tržištu koje propisuje Sporazum WTO-a o javnim nabavama ili bilateralni sporazum zaključen s Unijom u tom okviru, i |
| --- | --- |

(iii)

proširenje obveza u vezi s pristupom tržištu koje propisuje Sporazum WTO-a o javnim nabavama ili bilateralni sporazum zaključen s Unijom u tom okviru, i

Amandman 70

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 5. – podstavak 1. – točka b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b) | dotična zemlja usvojila je korektivne mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

dotična zemlja usvojila je korektivne mjere.

Amandman 71

Prijedlog Uredbe

Članak 9. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ako se savjetovanjem s trećom zemljom ne postignu zadovoljavajući rezultati u roku od 15 mjeseci od datuma početka, Komisija ga okončava i procjenjuje mogućnost donošenja provedbenih akata, u skladu s člankom 10., kako bi ograničila pristup robe i usluga iz trećih zemalja. | 6.   Ako se savjetovanjem s trećom zemljom ne postignu zadovoljavajući rezultati u roku od
  12
  mjeseci od
  kalendarskog
  datuma početka savjetovanja s trećom zemljom, Komisija ga okončava i procjenjuje mogućnost donošenja provedbenih akata, u skladu s člankom 10., kako bi ograničila pristup robe i usluga iz trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.   Ako se savjetovanjem s trećom zemljom ne postignu zadovoljavajući rezultati u roku od 15 mjeseci od datuma početka, Komisija ga okončava i procjenjuje mogućnost donošenja provedbenih akata, u skladu s člankom 10., kako bi ograničila pristup robe i usluga iz trećih zemalja.

6.   Ako se savjetovanjem s trećom zemljom ne postignu zadovoljavajući rezultati u roku od
  12
  mjeseci od
  kalendarskog
  datuma početka savjetovanja s trećom zemljom, Komisija ga okončava i procjenjuje mogućnost donošenja provedbenih akata, u skladu s člankom 10., kako bi ograničila pristup robe i usluga iz trećih zemalja.

Amandman 72

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako se nakon istrage prema članku 8. i nakon praćenja postupka iz članka 9. utvrdi da ograničavajuće mjere nabave koje je treća zemlja usvojila ili provodi dovode do manjka temeljne uzajamnosti u otvaranju tržišta između Unije i treće zemlje kako je navedeno u članku 6., Komisija može donijeti provedbene akte o privremenom ograničavanju pristupa neobuhvaćenih roba i usluga podrijetlom iz treće zemlje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom pregleda navedenim u članku 17. stavku 2. | 1.   Ako se nakon istrage prema članku 8. i nakon praćenja postupka iz članka 9. utvrdi manjak temeljne uzajamnosti u otvaranju tržišta između Unije i treće zemlje kako je navedeno u članku
  2.stavku 1
  .,
  točki ga
  , Komisija donosi provedbene akte o privremenom ograničavanju pristupa neobuhvaćenih roba i usluga podrijetlom iz treće zemlje
  za razdoblje do pet godina, koje se može produžiti za još pet godina
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom pregleda navedenim u članku 17. stavku 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ako se nakon istrage prema članku 8. i nakon praćenja postupka iz članka 9. utvrdi da ograničavajuće mjere nabave koje je treća zemlja usvojila ili provodi dovode do manjka temeljne uzajamnosti u otvaranju tržišta između Unije i treće zemlje kako je navedeno u članku 6., Komisija može donijeti provedbene akte o privremenom ograničavanju pristupa neobuhvaćenih roba i usluga podrijetlom iz treće zemlje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom pregleda navedenim u članku 17. stavku 2.

1.   Ako se nakon istrage prema članku 8. i nakon praćenja postupka iz članka 9. utvrdi manjak temeljne uzajamnosti u otvaranju tržišta između Unije i treće zemlje kako je navedeno u članku
  2.stavku 1
  .,
  točki ga
  , Komisija donosi provedbene akte o privremenom ograničavanju pristupa neobuhvaćenih roba i usluga podrijetlom iz treće zemlje
  za razdoblje do pet godina, koje se može produžiti za još pet godina
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom pregleda navedenim u članku 17. stavku 2.

Amandman 73

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mjere usvojene prema stavku 1. mogu posebno biti ograničene na sljedeće: | Komisija ne odobrava predviđeno isključenje ako se time krše obveze u vezi s pristupom tržištu koje je Unija uvela u svoje međunarodne sporazume.
  Mjere usvojene prema stavku 1. mogu posebno biti ograničene na sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Mjere usvojene prema stavku 1. mogu posebno biti ograničene na sljedeće:

Komisija ne odobrava predviđeno isključenje ako se time krše obveze u vezi s pristupom tržištu koje je Unija uvela u svoje međunarodne sporazume.
  Mjere usvojene prema stavku 1. mogu posebno biti ograničene na sljedeće:

Amandman 74

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako mjere donesene u skladu s člankom 9. stavkom 4. i člankom 10. nisu u međuvremenu obustavljene ili stavljene izvan snage, one ističu pet godina nakon stupanja na snagu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako mjere donesene u skladu s člankom 9. stavkom 4. i člankom 10. nisu u međuvremenu obustavljene ili stavljene izvan snage, one ističu pet godina nakon stupanja na snagu.

Amandman 75

Prijedlog Uredbe

Članak 13. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji mogu odlučiti ne primijeniti mjere prema članku 10. s obzirom na postupak nabave ako: | 1.   Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji mogu
  zatražiti od Komisije
  da ne primijeni mjere prema članku 10. s obzirom na postupak nabave ako: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji mogu odlučiti ne primijeniti mjere prema članku 10. s obzirom na postupak nabave ako:

1.   Središnja tijela za javnu nabavu/javni naručitelji mogu
  zatražiti od Komisije
  da ne primijeni mjere prema članku 10. s obzirom na postupak nabave ako:

Amandman 76

Prijedlog Uredbe

Članak 13. – stavak 1. – podstavak 2. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako, nakon isteka roka od 15 kalendarskih dana, Komisija nije donijela odluku kojom odobrava ili odbija takav zahtjev, smatra se da je Komisija odbila zahtjev. U iznimnim okolnostima, ovaj rok se može produžiti za maksimalni dodatni period od pet kalendarskih dana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako, nakon isteka roka od 15 kalendarskih dana, Komisija nije donijela odluku kojom odobrava ili odbija takav zahtjev, smatra se da je Komisija odbila zahtjev. U iznimnim okolnostima, ovaj rok se može produžiti za maksimalni dodatni period od pet kalendarskih dana.

Amandman 77

Prijedlog Uredbe

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj namjerava ne primijeniti mjere usvojene prema članku 10. ove Uredbe ili ponovno uvedene prema članku 11., svoju namjeru treba navesti u obavijesti o ugovoru koju objavljuje prema članku 35. Direktive 2004/18/EZ ili članku 42. Direktive 2004/17/EZ.
  O tome treba obavijestiti Komisiju u roku od najviše deset kalendarskih dana nakon objave obavijesti o ugovoru. | Ako središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj namjerava ne primijeniti mjere usvojene prema članku 10. ove Uredbe ili ponovno uvedene prema članku 11., svoju namjeru treba navesti u obavijesti o ugovoru koju objavljuje prema članku 35. Direktive 2004/18/EZ ili članku 42. Direktive 2004/17/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj namjerava ne primijeniti mjere usvojene prema članku 10. ove Uredbe ili ponovno uvedene prema članku 11., svoju namjeru treba navesti u obavijesti o ugovoru koju objavljuje prema članku 35. Direktive 2004/18/EZ ili članku 42. Direktive 2004/17/EZ.
  O tome treba obavijestiti Komisiju u roku od najviše deset kalendarskih dana nakon objave obavijesti o ugovoru.

Ako središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj namjerava ne primijeniti mjere usvojene prema članku 10. ove Uredbe ili ponovno uvedene prema članku 11., svoju namjeru treba navesti u obavijesti o ugovoru koju objavljuje prema članku 35. Direktive 2004/18/EZ ili članku 42. Direktive 2004/17/EZ.

Amandman 78

Prijedlog Uredbe

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ta se obavijest šalje elektroničkim putem pomoću standardnog obrasca.
  Komisija donosi provedbene akte kako bi odredila standardne obrasce za obavijesti o ugovoru i obavijesti u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 17. stavka 3. | Komisija donosi provedbene akte kako bi odredila standardne obrasce za obavijesti o ugovoru u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 17. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ta se obavijest šalje elektroničkim putem pomoću standardnog obrasca.
  Komisija donosi provedbene akte kako bi odredila standardne obrasce za obavijesti o ugovoru i obavijesti u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 17. stavka 3.

Komisija donosi provedbene akte kako bi odredila standardne obrasce za obavijesti o ugovoru u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 17. stavka 3.

Amandman 79

Prijedlog Uredbe

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Obavijest treba sadržavati sljedeće informacije: | Briše se. |
| (a) | ime i kontakt podatke o javnom naručitelju/naručitelju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Obavijest treba sadržavati sljedeće informacije:

Briše se.

(a)

ime i kontakt podatke o javnom naručitelju/naručitelju;

| (b) | opis predmeta ugovora; |
| --- | --- |

(b)

opis predmeta ugovora;

| (c) | podatke o podrijetlu gospodarskih subjekata, roba i/ili usluga koje je potrebno odobriti; |
| --- | --- |

(c)

podatke o podrijetlu gospodarskih subjekata, roba i/ili usluga koje je potrebno odobriti;

| (d) | osnovu na kojoj se temelji odluka da se ne primijene ograničavajuće mjere i detaljno obrazloženje za upotrebe te iznimke; |
| --- | --- |

(d)

osnovu na kojoj se temelji odluka da se ne primijene ograničavajuće mjere i detaljno obrazloženje za upotrebe te iznimke;

| (e) | po potrebi, bilo kakve dodatne informacije koje središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj smatra korisnima. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi, bilo kakve dodatne informacije koje središnje tijelo za javnu nabavu/javni naručitelj smatra korisnima.

Amandman 80

Prijedlog Uredbe

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati ovlasti iz članka 14. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg datuma navedenog u njoj. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu. | 3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati ovlasti iz članka 14. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka stupa na snagu sljedećeg
  kalendarskog
  dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili kasnijeg datuma navedenog u odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati ovlasti iz članka 14. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili od kasnijeg datuma navedenog u njoj. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu.

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati ovlasti iz članka 14. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka stupa na snagu sljedećeg
  kalendarskog
  dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili kasnijeg datuma navedenog u odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu.

Amandman 81

Prijedlog Uredbe

Članak 16.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Article 16a |
| | Uvjeti javne nabave u okviru programa koje financira Unija u trećim zemljama. |
| | U vezi s javnim nabavama koje financira Europska unija i njezine države članice, Komisija osigurava uspostavu obvezujućeg zakonskog okvira kojim se uvodi upravljanje javnim dodjelama i provedbom javnih ugovora. U tom okviru, Unija treba donijeti jedinstveni pravilnik koji će osigurati ravnopravne uvjete između gospodarskih subjekata Unije i trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Article 16a

Uvjeti javne nabave u okviru programa koje financira Unija u trećim zemljama.

U vezi s javnim nabavama koje financira Europska unija i njezine države članice, Komisija osigurava uspostavu obvezujućeg zakonskog okvira kojim se uvodi upravljanje javnim dodjelama i provedbom javnih ugovora. U tom okviru, Unija treba donijeti jedinstveni pravilnik koji će osigurati ravnopravne uvjete između gospodarskih subjekata Unije i trećih zemalja.

Amandman 82

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Ni Komisija ni Vijeće, kao ni Europski parlament ni države članice i njihovi dužnosnici ne smiju otkriti informacije povjerljive prirode primljene prema ovoj Odredbi bez izričitog dopuštenja osobe koja je pružila takve informacije. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.
     
  Ni Komisija ni Vijeće, kao ni Europski parlament ni države članice i njihovi dužnosnici ne smiju otkriti informacije povjerljive prirode primljene prema ovoj Odredbi bez izričitog dopuštenja osobe koja je pružila takve informacije.

Briše se.

Amandman 83

Prijedlog Uredbe

Članak 18. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ni pod kojim se okolnostima podaci zaprimljeni u skladu s ovom Uredbom i koje je davatelj podataka označio kao povjerljive ne otkrivaju, osim ako davatelj podataka to izričito ne dopusti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4a.
     
  Ni pod kojim se okolnostima podaci zaprimljeni u skladu s ovom Uredbom i koje je davatelj podataka označio kao povjerljive ne otkrivaju, osim ako davatelj podataka to izričito ne dopusti.

Amandman 84

Prijedlog Uredbe

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Do 1. siječnja 2017. i najmanje svake tri godine nakon stupanja ove Uredbe na snagu Komisija će podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Uredbe i o napretku učinjenom u međunarodnim pregovorima u vezi s pristupom gospodarskih subjekata EU-a postupcima dodjele javnih natječaja u trećim zemljama pokrenutima u okviru ove Uredbe. S tim ciljem države članice na zahtjev dostavljaju Komisiji odgovarajuće podatke. | Najmanje svake tri godine nakon stupanja ove Uredbe na snagu Komisija će podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Uredbe i o napretku učinjenom u međunarodnim pregovorima u vezi s pristupom gospodarskih subjekata EU-a postupcima dodjele javnih natječaja u trećim zemljama pokrenutima u okviru ove Uredbe. S tim ciljem države članice na zahtjev dostavljaju Komisiji odgovarajuće podatke.
  Kada Komisija podnese svoje drugo izvješće, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću i zakonodavni prijedlog za izmijenjenu Uredbu ili utvrđuje razloge zašto prema njezinom mišljenju nikakve promjene nisu potrebne. Ukoliko Komisija ne izvrši ovu obvezu, Uredba će se prestati primjenjivati krajem druge godine nakon podnošenja drugog izvješća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Do 1. siječnja 2017. i najmanje svake tri godine nakon stupanja ove Uredbe na snagu Komisija će podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Uredbe i o napretku učinjenom u međunarodnim pregovorima u vezi s pristupom gospodarskih subjekata EU-a postupcima dodjele javnih natječaja u trećim zemljama pokrenutima u okviru ove Uredbe. S tim ciljem države članice na zahtjev dostavljaju Komisiji odgovarajuće podatke.

Najmanje svake tri godine nakon stupanja ove Uredbe na snagu Komisija će podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni ove Uredbe i o napretku učinjenom u međunarodnim pregovorima u vezi s pristupom gospodarskih subjekata EU-a postupcima dodjele javnih natječaja u trećim zemljama pokrenutima u okviru ove Uredbe. S tim ciljem države članice na zahtjev dostavljaju Komisiji odgovarajuće podatke.
  Kada Komisija podnese svoje drugo izvješće, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću i zakonodavni prijedlog za izmijenjenu Uredbu ili utvrđuje razloge zašto prema njezinom mišljenju nikakve promjene nisu potrebne. Ukoliko Komisija ne izvrši ovu obvezu, Uredba će se prestati primjenjivati krajem druge godine nakon podnošenja drugog izvješća.

Amandman 85

Prijedlog Uredbe

Članak 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članci 58. i 59. Direktive 2004/17/EZ stavljaju se izvan snage od datuma stupanja ove Uredbe na snagu. | Komisija procjenjuje zadržavaju li se članci
  58. i 59. Direktive 2004/17/EZ.
  S obzirom na zaključke te procjene Komisija donosi zakonodavni prijedlog kojim se ti članci stavljaju izvan snage
  od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članci 58. i 59. Direktive 2004/17/EZ stavljaju se izvan snage od datuma stupanja ove Uredbe na snagu.

Komisija procjenjuje zadržavaju li se članci
  58. i 59. Direktive 2004/17/EZ.
  S obzirom na zaključke te procjene Komisija donosi zakonodavni prijedlog kojim se ti članci stavljaju izvan snage
  od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na razmatranje, sukladno članku 57. stavku 2., drugim podstavku (A7-0454/2013).

(10)  SL L 134, 30.4.2004., str. 1.

(11)  SL L 134, 30.4.2004., str. 114.

(10)  SL L 134, 30.4.2004., str. 1.

(11)  SL L 134, 30.4.2004., str. 114.

(12)  
  Direktiva 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća od ... o javnoj nabavi (SL L ...).

(13)  
  Direktiva 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća od ... o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnoga gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L ...).

(14)  
  Direktiva 2014/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća od ... o dodjeli koncesijskih ugovora (SL L ...).

(12)  

  SL L 302, 19.10.1992., str. 1.

(13)  SL L....

(13)  SL L....

(13a)  
  Uredba (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. kojom se primjenjuje program općenitih povlastica tarifa i stavlja Uredbu Vijeća (EZ)br. 732/2008 – (SL L 303, 31.10.2012., str. 1.) izvan snage.

(13a)  
  Direktiva 20XX/XXX/EU Europskog parlamenta i Vijeća o javnoj nabavi (SL XXX) (2011/0438(COD)).

(13b)  
  Direktiva 20XX/XXX/EU Europskog parlamenta i Vijeća o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL XXX) (2011/0439(COD)).

(14)  
  SL L 349, 31.12.1994.

(14)  
  SL L 349, 31.12.1994.

(18)  SL L 302, 19.10.1992, str. 1

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/227 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/227

---

P7_TA(2014)0028

Med ***I

Amandamni Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 2001/110/EZ o medu (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/42)

Amandman 17

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Nakon presude Suda Europske unije od 6. rujna 2011. u slučaju C-442/098, pelud u
  medu
  smatra se sastojkom u smislu Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na označivanje, prezentiranje i oglašavanje hrane9. Presuda Suda temelji se na odluci koja se oslanja na iznesene činjenice da se pelud u
  medu
  nalazi većinom zbog centrifugiranja koje obavlja pčelar radi prikupljanja
  meda.
  Međutim, pelud dospijeva u košnicu kao posljedica aktivnosti pčela i prirodno je prisutan
  u
  medu bez obzira vrca li pčelar med centrifugiranjem ili ne
  .
  Stoga je potrebno razjasniti, ne dovodeći u pitanje primjenu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje

  10

  na genetski modificirani pelud
  u medu
  , da je pelud sastavni dio meda, koji je prirodna tvar koja ne sadrži sastojke i nije sastojak u smislu Direktive 2000/13/EZ. Stoga, je u skladu s tim potrebno izmijeniti Direktivu Vijeća 2001/110/EZ od 20. prosinca 2001. o medu

   (11). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Nakon presude Suda Europske unije od 6. rujna 2011. u slučaju C-442/098, pelud u
  medu
  smatra se sastojkom u smislu Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na označivanje, prezentiranje i oglašavanje hrane9. Presuda Suda temelji se na odluci koja se oslanja na iznesene činjenice da se pelud u
  medu
  nalazi većinom zbog centrifugiranja koje obavlja pčelar radi prikupljanja
  meda.
  Međutim, pelud dospijeva u košnicu kao posljedica aktivnosti pčela i prirodno je prisutan
  u
  medu bez obzira vrca li pčelar med centrifugiranjem ili ne
  .
  Stoga je potrebno razjasniti, ne dovodeći u pitanje primjenu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje

  10

  na genetski modificirani pelud
  u medu
  , da je pelud sastavni dio meda, koji je prirodna tvar koja ne sadrži sastojke i nije sastojak u smislu Direktive 2000/13/EZ. Stoga, je u skladu s tim potrebno izmijeniti Direktivu Vijeća 2001/110/EZ od 20. prosinca 2001. o medu

   (11).

| (1) | U Direktivi 2001/110/EZ

   (1) med
  se definira kao prirodna slatka tvar koju proizvode pčele. Med se uglavnom sastoji od različitih šećera, pretežno fruktoze i glukoze, kao i drugih tvari, kao što su organske kiseline, enzimi i krute čestice koje dospijevaju u med tijekom njegova nastajanja. Direktivom 2001/110/EZ zadržavaju se prirodne karakteristike
  meda
  ograničavanjem ljudske intervencije koja bi mogla promijeniti sastav
  meda. Tom Direktivom posebno se zabranjuje dodavanje sastojaka medu, uključujući prehrambene aditive i bilo kakvih drugih dodataka.
  Isto tako, tom se Direktivom zabranjuje uklanjanje sastavnih dijelova karakterističnih za
  med,
  uključujući pelud
  ,
  osim ako je to neizbježno pri uklanjanju stranih tvari
  .
  Ti uvjeti u skladu su sa standardom Codex Alimentarius za med
  . |
| --- | --- |

(1)

U Direktivi 2001/110/EZ

   (1) med
  se definira kao prirodna slatka tvar koju proizvode pčele. Med se uglavnom sastoji od različitih šećera, pretežno fruktoze i glukoze, kao i drugih tvari, kao što su organske kiseline, enzimi i krute čestice koje dospijevaju u med tijekom njegova nastajanja. Direktivom 2001/110/EZ zadržavaju se prirodne karakteristike
  meda
  ograničavanjem ljudske intervencije koja bi mogla promijeniti sastav
  meda. Tom Direktivom posebno se zabranjuje dodavanje sastojaka medu, uključujući prehrambene aditive i bilo kakvih drugih dodataka.
  Isto tako, tom se Direktivom zabranjuje uklanjanje sastavnih dijelova karakterističnih za
  med,
  uključujući pelud
  ,
  osim ako je to neizbježno pri uklanjanju stranih tvari
  .
  Ti uvjeti u skladu su sa standardom Codex Alimentarius za med
  .

Amandman 2

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Kako bi se uzela u obzir sve veća osjetljivost potrošača na prisutnost genetski modificiranih organizama u hrani i njihovo pravo da o tome budu informirani, u skladu s Uredbom (EU) br. 1169/2011, Direktivu Vijeća 2001/110/EZ

   (*1)

  treba sukladno tome izmijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Kako bi se uzela u obzir sve veća osjetljivost potrošača na prisutnost genetski modificiranih organizama u hrani i njihovo pravo da o tome budu informirani, u skladu s Uredbom (EU) br. 1169/2011, Direktivu Vijeća 2001/110/EZ

   (*1)

  treba sukladno tome izmijeniti.

Amandman 18

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Pelud je dio kriterija sastava meda utvrđenih Direktivom 2001/110/EZ. Dostupni dokazi, uključujući empirijske i znanstvene podatke, potvrđuju da pelud u medu potječe od medonosnih pčela. Peludna zrnca padaju u nektar koji medonosne pčele skupljaju. U košnici pčele skupljeni nektar koji sadrži zrnca peluda pretvaraju u med. Prema dostupnim podacima dodatni pelud u med može dospjeti od peludi na pčelinjim dlačicama, peludi u zraku u košnici i od peludi koju pčele pohranjuju u ćelije koje se slučajno mogu otvoriti dok subjekti vrcaju med. Iz toga proizlazi da pelud ulazi u košnicu kao posljedica aktivnosti pčela i da je prirodno prisutan u medu bez obzira vrcaju li subjekti med ili ne. Nadalje, subjekti ne dodaju namjerno pelud u med budući da takvo dodavanje zabranjuje Direktiva 2001/110/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Pelud je dio kriterija sastava meda utvrđenih Direktivom 2001/110/EZ. Dostupni dokazi, uključujući empirijske i znanstvene podatke, potvrđuju da pelud u medu potječe od medonosnih pčela. Peludna zrnca padaju u nektar koji medonosne pčele skupljaju. U košnici pčele skupljeni nektar koji sadrži zrnca peluda pretvaraju u med. Prema dostupnim podacima dodatni pelud u med može dospjeti od peludi na pčelinjim dlačicama, peludi u zraku u košnici i od peludi koju pčele pohranjuju u ćelije koje se slučajno mogu otvoriti dok subjekti vrcaju med. Iz toga proizlazi da pelud ulazi u košnicu kao posljedica aktivnosti pčela i da je prirodno prisutan u medu bez obzira vrcaju li subjekti med ili ne. Nadalje, subjekti ne dodaju namjerno pelud u med budući da takvo dodavanje zabranjuje Direktiva 2001/110/EZ.

Amandman 19

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1c) | U Uredbi (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1)

  „sastojak” se definira kao tvar koja se koristi u proizvodnji ili pripremi hrane, a koja je i dalje prisutna u gotovom proizvodu, čak i u izmijenjenom obliku
  .
  Ta definicija podrazumijeva namjernu uporabu tvari u proizvodnji ili pripremi hrane. Uzimajući u obzir prirodne karakteristike meda, posebno prirodno porijeklo prisutnosti sastavnih dijelova karakterističnih za med, uključujući pelud, potrebno je razjasniti da se pelud i bilo koji drugi sastavni dio karakterističan za med ne smiju smatrati „sastojcima” meda u smislu Uredbe (EU) br. 1169/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1c)

U Uredbi (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1)

  „sastojak” se definira kao tvar koja se koristi u proizvodnji ili pripremi hrane, a koja je i dalje prisutna u gotovom proizvodu, čak i u izmijenjenom obliku
  .
  Ta definicija podrazumijeva namjernu uporabu tvari u proizvodnji ili pripremi hrane. Uzimajući u obzir prirodne karakteristike meda, posebno prirodno porijeklo prisutnosti sastavnih dijelova karakterističnih za med, uključujući pelud, potrebno je razjasniti da se pelud i bilo koji drugi sastavni dio karakterističan za med ne smiju smatrati „sastojcima” meda u smislu Uredbe (EU) br. 1169/2011.

Amandman 6

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1d) | Budući da je med prirodni proizvod, treba ga izuzeti iz obveze prikaza popisa sastojaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1d)

Budući da je med prirodni proizvod, treba ga izuzeti iz obveze prikaza popisa sastojaka.

Amandman 23

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 1.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1e) | Mjere za supostojanje na razini države članice utvrđene u skladu s člankom 26.a Direktive 2001/18/EZ trebaju osigurati da standardne analize meda nisu potrebne, među ostalim, određivanjem minimalnih uvjeta za udaljenost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1e)

Amandman 7

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Prilozi Direktivi 2001/110/EZ sadrže tehničke elemente koje bi možda trebalo prilagoditi ili ažurirati kako bi se uzeo u obzir razvoj relevantnih međunarodnih standarda. Ta Direktiva Komisiji ne dodjeljuje odgovarajuće ovlasti za brzu prilagodbu ili ažuriranje Priloga kako bi se uzeo u obzir razvoj međunarodnih standarda. Stoga, radi dosljedne provedbe Direktive 2001/110/EZ, ovlasti za prilagodbu ili ažuriranja Priloga te Direktive kako bi se uzeo u obzir ne samo tehnički napredak već i razvoj međunarodnih standarda također se trebaju dodijeliti Komisiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Prilozi Direktivi 2001/110/EZ sadrže tehničke elemente koje bi možda trebalo prilagoditi ili ažurirati kako bi se uzeo u obzir razvoj relevantnih međunarodnih standarda. Ta Direktiva Komisiji ne dodjeljuje odgovarajuće ovlasti za brzu prilagodbu ili ažuriranje Priloga kako bi se uzeo u obzir razvoj međunarodnih standarda. Stoga, radi dosljedne provedbe Direktive 2001/110/EZ, ovlasti za prilagodbu ili ažuriranja Priloga te Direktive kako bi se uzeo u obzir ne samo tehnički napredak već i razvoj međunarodnih standarda također se trebaju dodijeliti Komisiji.

Briše se.

Amandman 8

Prijedlog Direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Stoga, kako bi se u obzir uzeo tehnički napredak i, ako je potrebno, razvoj međunarodnih standarda, ovlast za usvajanje akata u skladu s člankom 290. Ugovora treba se dodijeliti Komisiji kako bi prilagođavala ili ažurirala tehničke karakteristike povezane s opisima i definicijama proizvoda u Prilozima Direktive 2001/110/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Stoga, kako bi se u obzir uzeo tehnički napredak i, ako je potrebno, razvoj međunarodnih standarda, ovlast za usvajanje akata u skladu s člankom 290. Ugovora treba se dodijeliti Komisiji kako bi prilagođavala ili ažurirala tehničke karakteristike povezane s opisima i definicijama proizvoda u Prilozima Direktive 2001/110/EZ.

Briše se.

Amandman 20

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 1.

Direktiva 2001/110/EZ

Članak 2. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Pelud, prirodni sastavni dio karakterističan za med, ne smatra se sastojkom, u smislu članka
  6. stavka 4. Direktive 2000/13/EZ
  , proizvoda definiranih u Prilogu 1. ovoj Direktivi. | 5.   Pelud, prirodni sastavni dio karakterističan za med, ne smatra se sastojkom, u smislu članka
  2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1169/2011
  , proizvoda definiranih u Prilogu 1. ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Pelud, prirodni sastavni dio karakterističan za med, ne smatra se sastojkom, u smislu članka
  6. stavka 4. Direktive 2000/13/EZ
  , proizvoda definiranih u Prilogu 1. ovoj Direktivi.

5.   Pelud, prirodni sastavni dio karakterističan za med, ne smatra se sastojkom, u smislu članka
  2. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1169/2011
  , proizvoda definiranih u Prilogu 1. ovoj Direktivi.

Amandman 12

Prijedlog Direktive

Članak 1 – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2001/110/EZ

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Briše se. |
| Komisija je ovlaštena prilagoditi delegirane akte u skladu s člankom 6.a kako bi izmijenila tehničke karakteristike koje se odnose na nazive, opise i definicije proizvoda u Prilogu I. te kriterije sastava meda u Prilogu II., kako bi se uzeli u obzir tehnički napredak te po potrebi razvoj relevantnih međunarodnih standarda. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 6.

Briše se.

Komisija je ovlaštena prilagoditi delegirane akte u skladu s člankom 6.a kako bi izmijenila tehničke karakteristike koje se odnose na nazive, opise i definicije proizvoda u Prilogu I. te kriterije sastava meda u Prilogu II., kako bi se uzeli u obzir tehnički napredak te po potrebi razvoj relevantnih međunarodnih standarda.

Amandman 13

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2001/110/EZ

Članak 6a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 4.
  i 6.
  dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno
  razdoblje počevši od (...)
  (Ured za publikacije mora unijeti datum stupanja na snagu ovog akta o izmjeni)
  . | 2.   Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  pet godina
  počevši od ... (*2).
  Komisija sastavlja izvješće u vezi s delegiranom ovlasti najkasnije u roku od devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 4.
  i 6.
  dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno
  razdoblje počevši od (...)
  (Ured za publikacije mora unijeti datum stupanja na snagu ovog akta o izmjeni)
  .

2.   Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  pet godina
  počevši od ... (*2).
  Komisija sastavlja izvješće u vezi s delegiranom ovlasti najkasnije u roku od devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 14

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2001/110/EZ

Članak 6.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
  članaka 4
  .
  i 6.
  Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden.
  Opoziv nema utjecaja
  na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka 4
  . Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave
  odluke
  u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden.
  Ona ne utječe
  na valjanost
  bilo kojeg od
  delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
  članaka 4
  .
  i 6.
  Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden.
  Opoziv nema utjecaja
  na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka 4
  . Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave
  odluke
  u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden.
  Ona ne utječe
  na valjanost
  bilo kojeg od
  delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 15

Prijedlog Direktive

Članak 1. – točka 3.

Direktiva 2001/110/EZ

Članak 6.a – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt donesen u skladu s
  člancima 4
  .
  i 6.
  stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne
  izraze nikakve primjedbe u roku
  dva mjeseca
  od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu
  ili ako prije isteka
  navedenog
  roka Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da
  nemaju primjedaba
  . Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 5.   Delegirani akt donesen u skladu s
  člankom 4
  . stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne
  ulože nikakav prigovor u razdoblju od
  dva mjeseca
  nakon što su o njemu obaviješteni
  ili ako prije isteka
  tog
  roka
  i
  Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da
  neće uložiti prigovor
  . Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Delegirani akt donesen u skladu s
  člancima 4
  .
  i 6.
  stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne
  izraze nikakve primjedbe u roku
  dva mjeseca
  od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu
  ili ako prije isteka
  navedenog
  roka Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da
  nemaju primjedaba
  . Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s
  člankom 4
  . stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne
  ulože nikakav prigovor u razdoblju od
  dva mjeseca
  nakon što su o njemu obaviješteni
  ili ako prije isteka
  tog
  roka
  i
  Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da
  neće uložiti prigovor
  . Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 16

Prijedlog Direktive

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkom 1. do
  [datum]
  . O tom odmah obavješćuju Komisiju. | Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkom 1. do ... (*3). O tom odmah obavješćuju Komisiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkom 1. do
  [datum]
  . O tom odmah obavješćuju Komisiju.

Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkom 1. do ... (*3). O tom odmah obavješćuju Komisiju.

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na razmatranje sukladno članku 57. stavku 2., drugom podstavku (A7-0440/2013).

(11)  SL L 10 od 12.01.2002., str. 47.

(1)  SL L 10 od 12.01.2002., str. 47.

(*1)  
  Direktiva Vijeća 2001/110/EZ od 20. prosinca 2001. o medu (SL L 10, 12.1.2002., str. 47).

(1)  
  Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani (SL L 304, 22.11.2011., str. 18).

(*2)  
  Datum stupanja na snagu ove Direktive kojom se izmjenjuje tekst.

(*3)  
  12 mjeseci od datuma stupanja na snagu ove direktive kojom se izmjenjuje tekst

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/234 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/234

---

P7_TA(2014)0029

Program „Hercule III.” i zaštita financijskih interesa Europske unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o programu „Hercule III.” za poticanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0914),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0513/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0513/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 15. svibnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 15. svibnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za proračune (A7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenje Odbora za proračune (A7-0385/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 201,7.7.2012., str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0454

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. siječnja 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa za promicanje mjera u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program „Hercule III”) i stavljanju izvan snage Odluke br. 804/2004/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br.250/2014.)

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/235 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/235

---

P7_TA(2014)0030

Statistika u vezi s robnom razmjenom između država članica ***I

Amandmani Europskog parlamenta od 15. siječnja 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 638/2004 o statistici Zajednice u vezi s robnom razmjenom između država članica u vezi s dodjelom delegiranih i provedbenih ovlasti Komisiji radi donošenja određenih mjera, priopćavanjem informacija od strane carinske uprave, razmjenom povjerljivih podataka između država članica i definicijom statističke vrijednosti. (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 482/44)

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (6) | Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući savjetovanja na
  najučinkovitijoj
  stručnoj razini,
  nakon obavještavanja država članica o tome koga se treba konzultirati te na temelju čega se treba osigurati poštovanje nepristranosti, te izbjegavanje mogućih sukoba interesa
  . Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(6)

Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog rada, uključujući savjetovanja na
  najučinkovitijoj
  stručnoj razini,
  nakon obavještavanja država članica o tome koga se treba konzultirati te na temelju čega se treba osigurati poštovanje nepristranosti, te izbjegavanje mogućih sukoba interesa
  . Tijekom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija treba osigurati istodobnu, pravovremenu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Komisija treba osigurati da se tim delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni administrativni teret državama članicama i njihovim predstavnicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Komisija treba osigurati da se tim delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni administrativni teret državama članicama i njihovim predstavnicima.

| (7) | Komisija treba osigurati da se tim delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni
  trošak ili
  administrativni teret državama članicama i njihovim predstavnicima
  te da ostanu u okviru isplativosti
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisija treba osigurati da se tim delegiranim aktima ne nameće znatan dodatni
  trošak ili
  administrativni teret državama članicama i njihovim predstavnicima
  te da ostanu u okviru isplativosti
  .

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 638/2004, Komisiji se trebaju dodijeliti provedbene ovlasti kojima joj se omogućuje donošenje postupaka prikupljanja informacija, posebno u odnosu na oznake koje će se koristiti, tehničkih odredbi za sastavljanje godišnje statistike trgovine prema karakteristikama poduzeća i svih mjera potrebnih kako bi se osiguralo da je kvaliteta proslijeđenih podataka u skladu s kriterijima kvalitete. Te se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 638/2004, Komisiji se trebaju dodijeliti provedbene ovlasti kojima joj se omogućuje donošenje postupaka prikupljanja informacija, posebno u odnosu na oznake koje će se koristiti, tehničkih odredbi za sastavljanje godišnje statistike trgovine prema karakteristikama poduzeća i svih mjera potrebnih kako bi se osiguralo da je kvaliteta proslijeđenih podataka u skladu s kriterijima kvalitete. Te se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

| (8) | Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 638/2004, Komisiji se trebaju dodijeliti provedbene ovlasti kojima joj se omogućuje donošenje postupaka prikupljanja informacija, posebno u odnosu na oznake koje će se koristiti, tehničkih odredbi za sastavljanje godišnje statistike trgovine prema karakteristikama poduzeća i svih mjera potrebnih kako bi se osiguralo da je kvaliteta
  besplatnih
  proslijeđenih podataka u skladu s kriterijima kvalitete. Te se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 638/2004, Komisiji se trebaju dodijeliti provedbene ovlasti kojima joj se omogućuje donošenje postupaka prikupljanja informacija, posebno u odnosu na oznake koje će se koristiti, tehničkih odredbi za sastavljanje godišnje statistike trgovine prema karakteristikama poduzeća i svih mjera potrebnih kako bi se osiguralo da je kvaliteta
  besplatnih
  proslijeđenih podataka u skladu s kriterijima kvalitete. Te se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | U okviru strategije za novu strukturu Europskog statističkog sustava (dalje u tekstu: „ESS”) namijenjene poboljšanju koordinacije i partnerstva u jasnoj piramidalnoj strukturi u okviru ESS-a, Odbor za europski statistički sustav (dalje u tekstu: „ESSC”), osnovan na temelju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

  od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

   (9), treba imati savjetodavnu ulogu i pomoći Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

U okviru strategije za novu strukturu Europskog statističkog sustava (dalje u tekstu: „ESS”) namijenjene poboljšanju koordinacije i partnerstva u jasnoj piramidalnoj strukturi u okviru ESS-a, Odbor za europski statistički sustav (dalje u tekstu: „ESSC”), osnovan na temelju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

  od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

   (9), treba imati savjetodavnu ulogu i pomoći Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti.

| (10) | U okviru strategije za novu strukturu Europskog statističkog sustava (dalje u tekstu: „ESS”) namijenjene poboljšanju koordinacije i partnerstva u jasnoj piramidalnoj strukturi u okviru ESS-a, Odbor za europski statistički sustav (dalje u tekstu: „ESSC”), osnovan na temelju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (9), treba imati savjetodavnu ulogu i pomoći Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti.
  Poboljšanje koordinacije između nacionalnih vlasti i Komisije (Eurostata) ključ je za pripremanje kvalitetnije statistike u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(10)

U okviru strategije za novu strukturu Europskog statističkog sustava (dalje u tekstu: „ESS”) namijenjene poboljšanju koordinacije i partnerstva u jasnoj piramidalnoj strukturi u okviru ESS-a, Odbor za europski statistički sustav (dalje u tekstu: „ESSC”), osnovan na temelju Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (9), treba imati savjetodavnu ulogu i pomoći Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti.
  Poboljšanje koordinacije između nacionalnih vlasti i Komisije (Eurostata) ključ je za pripremanje kvalitetnije statistike u Europskoj uniji.

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Uredbu (EZ) br. 638/2004 potrebno je izmijeniti zamjenom upućivanja na Odbor za Intrastat upućivanjem na ESSC. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Uredbu (EZ) br. 638/2004 potrebno je izmijeniti zamjenom upućivanja na Odbor za Intrastat upućivanjem na ESSC.

| (11) | Uredbu (EZ) br. 638/2004 potrebno je izmijeniti zamjenom upućivanja na Odbor za Intrastat upućivanjem na ESSC.
  ESSC bi trebao imati jednaku strukturu članstva kao i Odbor za Intrastat, tj. jednog člana po svakoj državi članici. |
| --- | --- |

(11)

Uredbu (EZ) br. 638/2004 potrebno je izmijeniti zamjenom upućivanja na Odbor za Intrastat upućivanjem na ESSC.
  ESSC bi trebao imati jednaku strukturu članstva kao i Odbor za Intrastat, tj. jednog člana po svakoj državi članici.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Pojednostavljenje programa carinjenja dovelo je do nedostupnosti statističkih informacija na razini carine o robi koja podliježe postupcima carinjenja. Kako bi se osigurala pokrivenost podataka, kretanja te robe trebaju se uključiti u sustav Intrastat. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Pojednostavljenje programa carinjenja dovelo je do nedostupnosti statističkih informacija na razini carine o robi koja podliježe postupcima carinjenja. Kako bi se osigurala pokrivenost podataka, kretanja te robe trebaju se uključiti u sustav Intrastat.

| (12) | Pojednostavljenje programa carinjenja dovelo je do nedostupnosti statističkih informacija na razini carine o robi koja podliježe postupcima carinjenja. Kako bi se osigurala pokrivenost podataka, kretanja te robe trebaju se uključiti u sustav Intrastat
  uz ograničavanje dodatnih troškova u najvećoj mogućoj mjeri
  .
  Podaci bi trebali slijediti načelo jednosmjernog sustava izvještavanja, stoga bi ih trebala prikupljati samo izvozna društva, pod uvjetom da se može jamčiti kvaliteta podataka. |
| --- | --- |

(12)

Pojednostavljenje programa carinjenja dovelo je do nedostupnosti statističkih informacija na razini carine o robi koja podliježe postupcima carinjenja. Kako bi se osigurala pokrivenost podataka, kretanja te robe trebaju se uključiti u sustav Intrastat
  uz ograničavanje dodatnih troškova u najvećoj mogućoj mjeri
  .
  Podaci bi trebali slijediti načelo jednosmjernog sustava izvještavanja, stoga bi ih trebala prikupljati samo izvozna društva, pod uvjetom da se može jamčiti kvaliteta podataka.

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Među državama članicama treba biti dopuštena razmjena povjerljivih podataka koji se odnose na statistiku trgovine unutar EU-a
  radi povećanja
  učinkovitosti razvoja, proizvodnje i diseminacije ili poboljšanja kvalitete te statistike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Među državama članicama treba biti dopuštena razmjena povjerljivih podataka koji se odnose na statistiku trgovine unutar EU-a
  radi povećanja
  učinkovitosti razvoja, proizvodnje i diseminacije ili poboljšanja kvalitete te statistike.

| (13) | Među državama članicama treba biti dopuštena
  besplatna
  razmjena povjerljivih podataka koji se odnose na statistiku trgovine unutar EU-a
  ako je to potrebno radi povećanja
  učinkovitosti razvoja, proizvodnje i distribucije ili poboljšanja kvalitete te statistike.
  Takve bi razmjene trebale biti dobrovoljne te bi trebale biti moguće na prijelazno razdoblje nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Takva razmjena povjerljivih podataka trebala bi se, međutim, pažljivo provoditi i sama po sebi ne bi trebala prouzročiti povećanje administrativnog opterećenja za društva. |
| --- | --- |

(13)

Među državama članicama treba biti dopuštena
  besplatna
  razmjena povjerljivih podataka koji se odnose na statistiku trgovine unutar EU-a
  ako je to potrebno radi povećanja
  učinkovitosti razvoja, proizvodnje i distribucije ili poboljšanja kvalitete te statistike.
  Takve bi razmjene trebale biti dobrovoljne te bi trebale biti moguće na prijelazno razdoblje nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Takva razmjena povjerljivih podataka trebala bi se, međutim, pažljivo provoditi i sama po sebi ne bi trebala prouzročiti povećanje administrativnog opterećenja za društva.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Definicija statističke vrijednosti treba se razjasniti i uskladiti s definicijom tog podatkovnog elementa u okviru statistike trgovine izvan EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Definicija statističke vrijednosti treba se razjasniti i uskladiti s definicijom tog podatkovnog elementa u okviru statistike trgovine izvan EU-a.

| (14) | Definicija statističke vrijednosti mora se razjasniti i uskladiti s definicijom tog podatkovnog elementa u okviru statistike trgovine izvan EU-a
  kako bi se omogućila bolja usporedivost statistike trgovine unutar EU-a i izvan EU-a. Jedinstvene definicije nužne su za ispravnu i neometanu prekograničnu trgovinu, a posebno su važne kao preduvjet da različite nacionalne vlasti na usklađen način mogu tumačiti pravila koja utječu na prekogranične aktivnosti poslovnih subjekata. |
| --- | --- |

(14)

Definicija statističke vrijednosti mora se razjasniti i uskladiti s definicijom tog podatkovnog elementa u okviru statistike trgovine izvan EU-a
  kako bi se omogućila bolja usporedivost statistike trgovine unutar EU-a i izvan EU-a. Jedinstvene definicije nužne su za ispravnu i neometanu prekograničnu trgovinu, a posebno su važne kao preduvjet da različite nacionalne vlasti na usklađen način mogu tumačiti pravila koja utječu na prekogranične aktivnosti poslovnih subjekata.

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | U skladu s načelom proporcionalnosti, potrebno je i primjereno utvrditi pravila priopćenja informacija od strane carinske uprave, razmjene povjerljivih podataka između država članica i definiranja statističke vrijednosti u domeni statistike trgovine unutar EU-a. Ova Uredba ne izlazi iz okvira onog što je potrebno za postizanje tog cilja u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

U skladu s načelom proporcionalnosti, potrebno je i primjereno utvrditi pravila priopćenja informacija od strane carinske uprave, razmjene povjerljivih podataka između država članica i definiranja statističke vrijednosti u domeni statistike trgovine unutar EU-a. Ova Uredba ne izlazi iz okvira onog što je potrebno za postizanje tog cilja u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji.

| (15) | U skladu s načelom proporcionalnosti, potrebno je i primjereno utvrditi
  usklađena
  pravila priopćenja informacija od strane carinske uprave, razmjene povjerljivih podataka između država članica i definiranja statističke vrijednosti u domeni statistike trgovine unutar EU-a. Ova Uredba ne izlazi iz okvira onog što je potrebno za postizanje tog cilja u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s načelom proporcionalnosti, potrebno je i primjereno utvrditi
  usklađena
  pravila priopćenja informacija od strane carinske uprave, razmjene povjerljivih podataka između država članica i definiranja statističke vrijednosti u domeni statistike trgovine unutar EU-a. Ova Uredba ne izlazi iz okvira onog što je potrebno za postizanje tog cilja u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Razmjena informacija preko nacionalnih tijela treba biti besplatna za države članice i institucije Unije ili agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Razmjena informacija preko nacionalnih tijela treba biti besplatna za države članice i institucije Unije ili agencije.

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | S obzirom na gospodarsku situaciju država članica i jačanje koordinacijskih mjera na razini Unije, postoji potreba za izradom cjelovitog pristupa i pouzdanijih statističkih pokazatelja kako bi se politike učinkovitije provele. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

S obzirom na gospodarsku situaciju država članica i jačanje koordinacijskih mjera na razini Unije, postoji potreba za izradom cjelovitog pristupa i pouzdanijih statističkih pokazatelja kako bi se politike učinkovitije provele.

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17b) | Nakon nedavnog otkrića kršenja zaštite podataka građana Unije i država članica, postoji potreba za pojačanjem sigurnosti načina prijenosa osjetljivih statističkih podataka, uključujući ekonomske podatke, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17b)

Nakon nedavnog otkrića kršenja zaštite podataka građana Unije i država članica, postoji potreba za pojačanjem sigurnosti načina prijenosa osjetljivih statističkih podataka, uključujući ekonomske podatke,

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 2. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Statističke informacije o otpremama i dostavama robe koja podliježe jedinstvenoj carinskoj deklaraciji u carinske ili fiskalne svrhe carinska tijela dostavljaju izravno nacionalnim tijelima
  najmanje
  jednom mjesečno. | 2.   Statističke informacije o otpremama i dostavama robe koja podliježe jedinstvenoj carinskoj deklaraciji u carinske ili fiskalne svrhe carinska tijela dostavljaju izravno nacionalnim tijelima jednom mjesečno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Statističke informacije o otpremama i dostavama robe koja podliježe jedinstvenoj carinskoj deklaraciji u carinske ili fiskalne svrhe carinska tijela dostavljaju izravno nacionalnim tijelima
  najmanje
  jednom mjesečno.

2.   Statističke informacije o otpremama i dostavama robe koja podliježe jedinstvenoj carinskoj deklaraciji u carinske ili fiskalne svrhe carinska tijela dostavljaju izravno nacionalnim tijelima jednom mjesečno.

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 9a. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Razmjena povjerljivih podataka, prema definiciji u članku 3. stavku 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
  od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

   (*1) u statističke je svrhe dozvoljena između odgovarajućih nacionalnih tijela svake države članice ako služi učinkovitom razvoju, proizvodnji i diseminaciji europskih statistika u vezi s robnom razmjenom između država članica ili poboljšava njihovu kvalitetu. | Besplatna
  razmjena povjerljivih podataka, prema definiciji u članku 3. stavku 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*2) isključivo je u statističke svrhe dozvoljena između odgovarajućih nacionalnih tijela svake države članice
  ako se dokaže da
  služi učinkovitom razvoju, proizvodnji i distribuciji europskih statistika u vezi s robnom razmjenom između država članica ili
  znatno
  poboljšava njihovu kvalitetu.
  Svako dodatno administrativno opterećenje i troškovi za državu članicu drže se na minimumu. Takva razmjena povjerljivih podataka dobrovoljna je do ...

   (*3) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Razmjena povjerljivih podataka, prema definiciji u članku 3. stavku 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
  od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

   (*1) u statističke je svrhe dozvoljena između odgovarajućih nacionalnih tijela svake države članice ako služi učinkovitom razvoju, proizvodnji i diseminaciji europskih statistika u vezi s robnom razmjenom između država članica ili poboljšava njihovu kvalitetu.

Besplatna
  razmjena povjerljivih podataka, prema definiciji u članku 3. stavku 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*2) isključivo je u statističke svrhe dozvoljena između odgovarajućih nacionalnih tijela svake države članice
  ako se dokaže da
  služi učinkovitom razvoju, proizvodnji i distribuciji europskih statistika u vezi s robnom razmjenom između država članica ili
  znatno
  poboljšava njihovu kvalitetu.
  Svako dodatno administrativno opterećenje i troškovi za državu članicu drže se na minimumu. Takva razmjena povjerljivih podataka dobrovoljna je do ...

   (*3)

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 9a. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nacionalna tijela koja su dobila povjerljive podatke moraju tretirati te podatke kao povjerljive i koristiti ih samo u statističke svrhe. | Nacionalna tijela koja su dobila povjerljive podatke moraju tretirati te podatke kao povjerljive i koristiti ih samo u statističke svrhe.
  Nacionalna tijela ne prenose takve podatke međunarodnim organizacijama, osim onima navedenim u ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Nacionalna tijela koja su dobila povjerljive podatke moraju tretirati te podatke kao povjerljive i koristiti ih samo u statističke svrhe.

Nacionalna tijela koja su dobila povjerljive podatke moraju tretirati te podatke kao povjerljive i koristiti ih samo u statističke svrhe.
  Nacionalna tijela ne prenose takve podatke međunarodnim organizacijama, osim onima navedenim u ovoj Uredbi.

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 6. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Države članice mogu, pod određenim uvjetima, koji zadovoljavaju zahtjeve kvalitete, pojednostavniti informacije koje je potrebno pribaviti za male pojedinačne poslove. Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 13.a, donositi delegirane akte radi definiranja tih uvjeta. | 5.   Države članice mogu, pod određenim uvjetima koji zadovoljavaju zahtjeve kvalitete, pojednostavniti informacije koje je potrebno pribaviti za male pojedinačne poslove
  uz uvjet da takvo pojednostavljenje nema negativne učinke na kvalitetu statistike
  . Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 13.a, donositi delegirane akte radi definiranja tih uvjeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Države članice mogu, pod određenim uvjetima, koji zadovoljavaju zahtjeve kvalitete, pojednostavniti informacije koje je potrebno pribaviti za male pojedinačne poslove. Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 13.a, donositi delegirane akte radi definiranja tih uvjeta.

5.   Države članice mogu, pod određenim uvjetima koji zadovoljavaju zahtjeve kvalitete, pojednostavniti informacije koje je potrebno pribaviti za male pojedinačne poslove
  uz uvjet da takvo pojednostavljenje nema negativne učinke na kvalitetu statistike
  . Komisija je ovlaštena, u skladu s člankom 13.a, donositi delegirane akte radi definiranja tih uvjeta.

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 6.a (nova)

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 11.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Članak 11. zamjenjuje se sljedećim: |
| Članak 11. | „Članak 11. |
| Statistička povjerljivost | Statistička povjerljivost |
| Samo ako osoba ili osobe koje su pružile informacije to zatraže, nacionalna tijela moraju donijeti odluku o tome hoće li se statistički rezultati koji omogućuju neizravno utvrđivanje navedenog/navedenih dobavljača širiti, ili će se dopuniti tako da njihovo širenje ne dovede u pitanje statističku povjerljivost. | Samo ako osoba ili osobe koje su pružile informacije to zatraže, nacionalna tijela moraju donijeti odluku o tome hoće li se statistički rezultati koji omogućuju neizravno utvrđivanje navedenog/navedenih dobavljača širiti, ili će se dopuniti tako da njihovo širenje ne dovede u pitanje statističku povjerljivost.
  Nacionalna tijela osiguravaju da svi štetni učinci na osobi ili osobama koje pružaju informacije budu jasno nadjačani statističkim prednostima.” |

Tekst na snazi

Izmjena

(6a)
     
  Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 11.

„Članak 11.

Statistička povjerljivost

Statistička povjerljivost

Samo ako osoba ili osobe koje su pružile informacije to zatraže, nacionalna tijela moraju donijeti odluku o tome hoće li se statistički rezultati koji omogućuju neizravno utvrđivanje navedenog/navedenih dobavljača širiti, ili će se dopuniti tako da njihovo širenje ne dovede u pitanje statističku povjerljivost.

Samo ako osoba ili osobe koje su pružile informacije to zatraže, nacionalna tijela moraju donijeti odluku o tome hoće li se statistički rezultati koji omogućuju neizravno utvrđivanje navedenog/navedenih dobavljača širiti, ili će se dopuniti tako da njihovo širenje ne dovede u pitanje statističku povjerljivost.
  Nacionalna tijela osiguravaju da svi štetni učinci na osobi ili osobama koje pružaju informacije budu jasno nadjačani statističkim prednostima.”

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 7. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija provedbenim aktima donosi tehničke odredbe za sastavljanje te statistike. | Komisija provedbenim aktima donosi tehničke odredbe za
  najekonomičnije
  sastavljanje te statistike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija provedbenim aktima donosi tehničke odredbe za sastavljanje te statistike.

Komisija provedbenim aktima donosi tehničke odredbe za
  najekonomičnije
  sastavljanje te statistike.

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 8.

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 13. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4)   Komisija provedbenim aktima donosi sve potrebne mjere za osiguravanje kvalitete proslijeđene statistike u skladu s kriterijima kvalitete. | (4)   Komisija provedbenim aktima donosi sve potrebne mjere za osiguravanje kvalitete proslijeđene statistike u skladu s kriterijima kvalitete,
  pri čemu treba izbjegavati prekomjerne troškove za nacionalne statističke službe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)   Komisija provedbenim aktima donosi sve potrebne mjere za osiguravanje kvalitete proslijeđene statistike u skladu s kriterijima kvalitete.

(4)   Komisija provedbenim aktima donosi sve potrebne mjere za osiguravanje kvalitete proslijeđene statistike u skladu s kriterijima kvalitete,
  pri čemu treba izbjegavati prekomjerne troškove za nacionalne statističke službe
  .

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 13a. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Pri izvršavanju ovlasti delegiranih u članku 3. stavku 4., članku 6. stavku 2., članku 10. stavcima 3., 4. i 5., članku 12. stavku 1. točki (a) i stavku 2. Komisija mora osigurati da se delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno administrativno opterećenje državama članicama i njihovim nadležnim odjelima. | (2)   Pri izvršavanju ovlasti delegiranih u članku 3. stavku 4., članku 6. stavku 2., članku 10. stavcima 3., 4. i 5., članku 12. stavku 1. točki (a) i stavku 2. Komisija mora osigurati da se delegiranim aktima ne nameću znatni dodatni
  troškovi ili
  administrativno opterećenje državama članicama i njihovim nadležnim odjelima.
  Komisija teži smanjenjima troškova ili administrativnog opterećenja kad je to moguće
  .
  Osim toga, Komisija savjesno opravdava radnje u tim namjernim delegiranim aktima te pruža podatke iz država članica o opterećenjima i troškovima proizvodnje u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 223/2009. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)   Pri izvršavanju ovlasti delegiranih u članku 3. stavku 4., članku 6. stavku 2., članku 10. stavcima 3., 4. i 5., članku 12. stavku 1. točki (a) i stavku 2. Komisija mora osigurati da se delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno administrativno opterećenje državama članicama i njihovim nadležnim odjelima.

(2)   Pri izvršavanju ovlasti delegiranih u članku 3. stavku 4., članku 6. stavku 2., članku 10. stavcima 3., 4. i 5., članku 12. stavku 1. točki (a) i stavku 2. Komisija mora osigurati da se delegiranim aktima ne nameću znatni dodatni
  troškovi ili
  administrativno opterećenje državama članicama i njihovim nadležnim odjelima.
  Komisija teži smanjenjima troškova ili administrativnog opterećenja kad je to moguće
  .
  Osim toga, Komisija savjesno opravdava radnje u tim namjernim delegiranim aktima te pruža podatke iz država članica o opterećenjima i troškovima proizvodnje u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 223/2009.

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 13a. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 4., članka 6. stavka 2., članka 10. stavaka 3., 4. i 5., članka 12. stavka 1. točke (a) i stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  od [(Ured za publikacije: unijeti točan datum stupanja na snagu Uredbe o izmjeni)]. | 3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 4., članka 6. stavka 2., članka 10. stavaka 3., 4. i 5., članka 12. stavka 1. točke (a) i stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  pet godina
  počevši od [(Ured za publikacije: molimo unesite točan datum stupanja na snagu Uredbe o izmjeni)].
  Komisija sastavlja izvješće u vezi s ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja ako se Europski parlament i Vijeće ne usprotive tom produljenju najkasnije 3 mjeseca prije isteka svakog od tih razdoblja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 4., članka 6. stavka 2., članka 10. stavaka 3., 4. i 5., članka 12. stavka 1. točke (a) i stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  od [(Ured za publikacije: unijeti točan datum stupanja na snagu Uredbe o izmjeni)].

3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 4., članka 6. stavka 2., članka 10. stavaka 3., 4. i 5., članka 12. stavka 1. točke (a) i stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od
  pet godina
  počevši od [(Ured za publikacije: molimo unesite točan datum stupanja na snagu Uredbe o izmjeni)].
  Komisija sastavlja izvješće u vezi s ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja ako se Europski parlament i Vijeće ne usprotive tom produljenju najkasnije 3 mjeseca prije isteka svakog od tih razdoblja
  .

Amandman 22

Prijedlog Uredbe

Članak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 638/2004

Članak 13a. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 4., člankom 6. stavkom 2., člankom 10. stavcima 3., 4. i 5., člankom 12. stavkom 1. točkom (a) i stavkom 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne izraze nikakav prigovor u razdoblju od
  dva
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskome parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje produžuje za
  dva
  mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 4., člankom 6. stavkom 2., člankom 10. stavcima 3., 4. i 5., člankom 12. stavkom 1. točkom (a) i stavkom 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne izraze nikakav prigovor u razdoblju od
  tri
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskome parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje produžuje za
  tri
  mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 4., člankom 6. stavkom 2., člankom 10. stavcima 3., 4. i 5., člankom 12. stavkom 1. točkom (a) i stavkom 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne izraze nikakav prigovor u razdoblju od
  dva
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskome parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje produžuje za
  dva
  mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 4., člankom 6. stavkom 2., člankom 10. stavcima 3., 4. i 5., člankom 12. stavkom 1. točkom (a) i stavkom 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne izraze nikakav prigovor u razdoblju od
  tri
  mjeseca od priopćenja tog akta Europskome parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. To se razdoblje produžuje za
  tri
  mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na razmatranje sukladno članku 57. stavku 2., drugom podstavku (A7-0457/2013).

(9)  SL L 87, 31.3.2009., str. 164.

(9)  
  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici

(SL L 87, 31.3.2009, str. 164).

(*1)  SL L 87, 31.3.2009., str. 164.

(*2)  
  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. Ožujka 2009. O europskoj statistici (SL L 87, 31.3.2009., str. 164).

(*3)  
  Pet godina od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

---

Četvrtak, 16. siječnja 2014.

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/244

---

P7_TA(2014)0033

Imenovanje člana izvršnog odbora Europske središnje banke (Sabine Lautenschläger)

Odluka Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o preporuci Vijeća u vezi s imenovanjem članice izvršnog odbora Europske središnje banke (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 482/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 7. siječnja 2014. (N7-0002/2014) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 7. siječnja 2014. (N7-0002/2014) (1),

| — | uzimajući u obzir članak 283. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim se Europsko vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0010/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 283. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim se Europsko vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0010/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 109. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 109. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0023/2014),

| A. | budući da se Europsko vijeće pismom od 8. siječnja 2014., primljenim 9. siječnja 2014., savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem Sabine Lautenschläger na funkciju članice izvršnog odbora Europske središnje banke na mandat od osam godina; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europsko vijeće pismom od 8. siječnja 2014., primljenim 9. siječnja 2014., savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem Sabine Lautenschläger na funkciju članice izvršnog odbora Europske središnje banke na mandat od osam godina;

| B. | budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 283. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i nužne potpune neovisnosti ESB-a u području monetarne politike, u skladu s člankom 130. Ugovora; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, odbor zaprimio životopis kandidatkinje kao i njezine odgovore na pismeni upitnik koji joj je upućen; |
| --- | --- |

B.

budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 283. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i nužne potpune neovisnosti ESB-a u području monetarne politike, u skladu s člankom 130. Ugovora; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, odbor zaprimio životopis kandidatkinje kao i njezine odgovore na pismeni upitnik koji joj je upućen;

| C. | budući da je u tom odboru 13. siječnja 2014. održano saslušanje kandidatkinje, na kojem je ona dala uvodnu izjavu i zatim odgovorila na pitanja članova odbora; |
| --- | --- |

C.

budući da je u tom odboru 13. siječnja 2014. održano saslušanje kandidatkinje, na kojem je ona dala uvodnu izjavu i zatim odgovorila na pitanja članova odbora;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o preporuci Vijeća da se Sabine Lautenschläger imenuje članicom izvršnog odbora Europske središnje banke; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mišljenje o preporuci Vijeća da se Sabine Lautenschläger imenuje članicom izvršnog odbora Europske središnje banke;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Europskom vijeću, Vijeću i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Europskom vijeću, Vijeću i vladama država članica.

---

(1)  Još nije objavljeno u SL-u.

---

| 23.12.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 482/245 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 482/245

---

P7_TA(2014)0034

Odobravanje Francuskoj da primijeni snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o odobravanju Francuskoj da primijeni snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o izmjeni Odluke 2007/659/EZ (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2016/C 482/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2013)0839), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2013)0839),

| — | uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0488/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0488/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 55. i članak 46. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. i članak 46. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A7-0013/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A7-0013/2014),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---