# Službeni list C 31/2017

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 31 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.31. siječnja 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 31

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.31. siječnja 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europski odbor za sistemske rizike |
| 2017/C 31/01 ESRB/2016/14 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (ESRB/2016/14) | 1 |
| 2017/C 31/02 ESRB/2016/05 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (ESRB/2016/05) | 43 |
| 2017/C 31/03 ESRB/2016/06 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (ESRB/2016/06) | 45 |
| 2017/C 31/04 ESRB/2016/07 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (ESRB/2016/07) | 47 |
| 2017/C 31/05 ESRB/2016/08 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (ESRB/2016/08) | 49 |
| 2017/C 31/06 ESRB/2016/09 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (ESRB/2016/09) | 51 |
| 2017/C 31/07 ESRB/2016/10 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (ESRB/2016/10) | 53 |
| 2017/C 31/08 ESRB/2016/11 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (ESRB/2016/11) | 55 |
| 2017/C 31/09 ESRB/2016/12 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini (ESRB/2016/12) | 57 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

2017/C 31/01 ESRB/2016/14

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (ESRB/2016/14)

1

2017/C 31/02 ESRB/2016/05

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (ESRB/2016/05)

43

2017/C 31/03 ESRB/2016/06

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (ESRB/2016/06)

45

2017/C 31/04 ESRB/2016/07

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (ESRB/2016/07)

47

2017/C 31/05 ESRB/2016/08

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (ESRB/2016/08)

49

2017/C 31/06 ESRB/2016/09

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (ESRB/2016/09)

51

2017/C 31/07 ESRB/2016/10

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (ESRB/2016/10)

53

2017/C 31/08 ESRB/2016/11

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (ESRB/2016/11)

55

2017/C 31/09 ESRB/2016/12

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini (ESRB/2016/12)

57

---

| | II   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2017/C 31/10 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8327 – Fairfax/Sagard Holdings/PSG) (
  1
  ) | 59 |

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2017/C 31/10

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8327 – Fairfax/Sagard Holdings/PSG) (
  1
  )

1

59

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2017/C 31/11 | Tečajna lista eura | 60 |
| 2017/C 31/12 | Odluka Komisije оd 24. siječnja 2017. o uspostavi stručne skupine Komisije Platforma za dobrobit životinja (
  1
  ) | 61 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2017/C 31/11

Tečajna lista eura

60

2017/C 31/12

Odluka Komisije оd 24. siječnja 2017. o uspostavi stručne skupine Komisije Platforma za dobrobit životinja (
  1
  )

1

61

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/1

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 31. listopada 2016.

o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama

(ESRB/2016/14)

(2017/C 31/01)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2. točke (b), (d) i (f) i članke od 16. do 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezine članke od 18. do 20.,

budući da:

| (1) | Građevinski sektor igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može imati značajan utjecaj na financijski sustav. Prijašnje financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama, kako za stambene nekretnine tako i za poslovne nekretnine, dovela su u prošlosti do velikih gubitaka i negativno utjecala na realno gospodarstvo. To odražava izravno međudjelovanje između građevinskog sektora, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora te snažnu povratnu spregu između financijskog sustava i realnog gospodarstva, jačajući sva negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Građevinski sektor igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može imati značajan utjecaj na financijski sustav. Prijašnje financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstva u cjelini. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama, kako za stambene nekretnine tako i za poslovne nekretnine, dovela su u prošlosti do velikih gubitaka i negativno utjecala na realno gospodarstvo. To odražava izravno međudjelovanje između građevinskog sektora, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora te snažnu povratnu spregu između financijskog sustava i realnog gospodarstva, jačajući sva negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer pokazuju da rizici koji proizlaze iz građevinskog sektora mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Ranjivosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj kreditnoj ekspanziji i povećanju ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, stvarajući pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do spekulativnih balona. Obratno, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer pokazuju da rizici koji proizlaze iz građevinskog sektora mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Ranjivosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj kreditnoj ekspanziji i povećanju ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, stvarajući pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do spekulativnih balona. Obratno, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Uspostavljanje usklađenijeg okvira za praćenje kretanja na tržištima stambenih i poslovnih nekretnina, segmenata građevinskog sektora koji su najvažniji za potrebe financijske stabilnosti, stoga je bitno za osiguranje ranog utvrđivanja slabosti koje bi mogle dovesti do budućih financijskih kriza. Kreatori politika trebaju imati na raspolaganju određeni skup relevantnih informacija, uključujući pouzdani skup ključnih pokazatelja, koji bi im pomogli utvrditi jačanje sistemskih rizika i procjenu moguće potrebe za makrobonitetnom intervencijom. Pored toga, ovi pokazatelji mogu igrati važnu ulogu pri utvrđivanju treba li uopće i kada postrožiti ili olabaviti usklađene makrobonitetne instrumente usmjerene prema davateljima kredita, a koji su na raspolaganju na temelju prava Unije. Nadalje, pokazatelji se također mogu koristiti radi usmjeravanja nacionalnih tijela pri korištenju nacionalnih makrobonitetnih instrumenata usmjerenih prema korisnicima kredita. |
| --- | --- |

(3)

Uspostavljanje usklađenijeg okvira za praćenje kretanja na tržištima stambenih i poslovnih nekretnina, segmenata građevinskog sektora koji su najvažniji za potrebe financijske stabilnosti, stoga je bitno za osiguranje ranog utvrđivanja slabosti koje bi mogle dovesti do budućih financijskih kriza. Kreatori politika trebaju imati na raspolaganju određeni skup relevantnih informacija, uključujući pouzdani skup ključnih pokazatelja, koji bi im pomogli utvrditi jačanje sistemskih rizika i procjenu moguće potrebe za makrobonitetnom intervencijom. Pored toga, ovi pokazatelji mogu igrati važnu ulogu pri utvrđivanju treba li uopće i kada postrožiti ili olabaviti usklađene makrobonitetne instrumente usmjerene prema davateljima kredita, a koji su na raspolaganju na temelju prava Unije. Nadalje, pokazatelji se također mogu koristiti radi usmjeravanja nacionalnih tijela pri korištenju nacionalnih makrobonitetnih instrumenata usmjerenih prema korisnicima kredita.

| (4) | Nedostatak zajednički usuglašenih radnih definicija u državama članicama u pogledu sektora stambenih i poslovnih nekretnina, zajedno s operativnim ograničenjima u pogledu raspoloživosti podataka za određeni broj odgovarajućih pokazatelja, onemogućuje pouzdanost analiza financijske stabilnosti i time otežava točnu procjenu i usporedbu rizika na nacionalnim tržištima. Što se stambenih nekretnina tiče, prijašnje izučavanje koje je proveo Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) (3) pokazalo je da usporedivi podaci visoke kvalitete o nekim ključnim parametrima potrebnim za nadzor financijske stabilnosti i kreiranje politike još nisu raspoloživi. Pored toga, procjena sposobnosti ovih pokazatelja da dostave rana upozorenja u odnosu na nastajanje sistemskih rizika onemogućena je zbog nepostojanja pouzdane i usklađene vremenske serije podataka. Što se poslovnih nekretnina tiče, sličan rad ESRB-a (4) dovelo je do zaključka da su nedostatak usklađene radne definicije poslovne nekretnine i nedostatak granularnog i pouzdanog okvira podataka koji obuhvaća kretanja na širem tržištu doveli su do problematičnosti analize sistemskih rizika. |
| --- | --- |

(4)

Nedostatak zajednički usuglašenih radnih definicija u državama članicama u pogledu sektora stambenih i poslovnih nekretnina, zajedno s operativnim ograničenjima u pogledu raspoloživosti podataka za određeni broj odgovarajućih pokazatelja, onemogućuje pouzdanost analiza financijske stabilnosti i time otežava točnu procjenu i usporedbu rizika na nacionalnim tržištima. Što se stambenih nekretnina tiče, prijašnje izučavanje koje je proveo Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) (3) pokazalo je da usporedivi podaci visoke kvalitete o nekim ključnim parametrima potrebnim za nadzor financijske stabilnosti i kreiranje politike još nisu raspoloživi. Pored toga, procjena sposobnosti ovih pokazatelja da dostave rana upozorenja u odnosu na nastajanje sistemskih rizika onemogućena je zbog nepostojanja pouzdane i usklađene vremenske serije podataka. Što se poslovnih nekretnina tiče, sličan rad ESRB-a (4) dovelo je do zaključka da su nedostatak usklađene radne definicije poslovne nekretnine i nedostatak granularnog i pouzdanog okvira podataka koji obuhvaća kretanja na širem tržištu doveli su do problematičnosti analize sistemskih rizika.

| (5) | U državama članicama osmišljene su i provedene mjere radi ublažavanja procikličkih učinaka tržišta nekretnina, a radi jačanja otpornosti kreditnih institucija na negativna prelijevanja koja proizlaze iz dinamike tržišta nekretnina. Osim toga, bonitetna pravila za bankovni sektor Unije, kako su utvrđena u Uredbi (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6) uvela su skup instrumenata, kao što su sektorski kapitalni zahtjevi kojima je cilj ublažavanje rizika koji nastaju u određenim sektorima, uključujući građevinski sektor. Bonitetni okvir Unije usmjeren je uglavnom na mjere utemeljene na kapitalu usmjerene na strukturu kapitala kreditnih institucija. Instrumenti usmjereni na korisnike kredita, kao što su ograničenja omjera kredita i vrijednosti nekretnine, omjera kredita i prihoda, omjera duga i prihoda, omjera pokrića kamata i omjera otplate duga i prihoda ili omjera pokrića otplate duga, izvan su područja primjene Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2013/36/EU i njihova je provedba uređena nacionalnim pravom. Pojedine države članice već su aktivirale neke od ovih instrumenata, iako se definicije instrumenata i pokazatelja razlikuju. |
| --- | --- |

(5)

U državama članicama osmišljene su i provedene mjere radi ublažavanja procikličkih učinaka tržišta nekretnina, a radi jačanja otpornosti kreditnih institucija na negativna prelijevanja koja proizlaze iz dinamike tržišta nekretnina. Osim toga, bonitetna pravila za bankovni sektor Unije, kako su utvrđena u Uredbi (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6) uvela su skup instrumenata, kao što su sektorski kapitalni zahtjevi kojima je cilj ublažavanje rizika koji nastaju u određenim sektorima, uključujući građevinski sektor. Bonitetni okvir Unije usmjeren je uglavnom na mjere utemeljene na kapitalu usmjerene na strukturu kapitala kreditnih institucija. Instrumenti usmjereni na korisnike kredita, kao što su ograničenja omjera kredita i vrijednosti nekretnine, omjera kredita i prihoda, omjera duga i prihoda, omjera pokrića kamata i omjera otplate duga i prihoda ili omjera pokrića otplate duga, izvan su područja primjene Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2013/36/EU i njihova je provedba uređena nacionalnim pravom. Pojedine države članice već su aktivirale neke od ovih instrumenata, iako se definicije instrumenata i pokazatelja razlikuju.

| (6) | U provođenju svojih zadaća, ESRB bi trebao doprinositi osiguravanju financijske stabilnosti i ublažavanju negativnih učinaka na unutarnje tržište i realno gospodarstvo. Za te potrebe, raspoloživost usklađenih radnih definicija i osnovnog skupa usporedivih i pravovremeno dostupnih pokazatelja u odnosu na nekretnine od ključne su važnosti. Bolje razumijevanje strukturnih i cikličkih značajki tržišta stambenih i poslovnih nekretnina u Uniji pomoći će pri omogućavanju boljeg praćenja dinamike građevinskog sektora nacionalnim makrobonitetnom tijelima, pri utvrđivanju prijetnje koje on može predstavljati financijskoj stabilnosti te poduzimanje prikladnih radnji. |
| --- | --- |

(6)

U provođenju svojih zadaća, ESRB bi trebao doprinositi osiguravanju financijske stabilnosti i ublažavanju negativnih učinaka na unutarnje tržište i realno gospodarstvo. Za te potrebe, raspoloživost usklađenih radnih definicija i osnovnog skupa usporedivih i pravovremeno dostupnih pokazatelja u odnosu na nekretnine od ključne su važnosti. Bolje razumijevanje strukturnih i cikličkih značajki tržišta stambenih i poslovnih nekretnina u Uniji pomoći će pri omogućavanju boljeg praćenja dinamike građevinskog sektora nacionalnim makrobonitetnom tijelima, pri utvrđivanju prijetnje koje on može predstavljati financijskoj stabilnosti te poduzimanje prikladnih radnji.

| (7) | Stoga je potrebno riješiti postojeće praznine u raspoloživosti i usporedivosti podataka o tržištima stambenih i poslovnih nekretnina u Uniji koji su bitni za makrobonitetne potrebe. Sukladno tome, u tu svrhu potrebno je osigurati ciljane radne definicije stambenih i poslovnih nekretnina. Osim toga, trebalo bi utvrditi zajednički skup pokazatelja koji bi nacionalna makrobonitetna tijela trebala pratiti radi procjene rizika koji proizlaze iz sektora stambenih i poslovnih nekretnina, zajedno s ciljanim definicijama tih pokazatelja. Upute bi trebale detaljnije odrediti dimenzije i stupanj granularnosti za svaki pokazatelj, područje primjene predviđenih informacija i mjerenje pokazatelja. |
| --- | --- |

(7)

Stoga je potrebno riješiti postojeće praznine u raspoloživosti i usporedivosti podataka o tržištima stambenih i poslovnih nekretnina u Uniji koji su bitni za makrobonitetne potrebe. Sukladno tome, u tu svrhu potrebno je osigurati ciljane radne definicije stambenih i poslovnih nekretnina. Osim toga, trebalo bi utvrditi zajednički skup pokazatelja koji bi nacionalna makrobonitetna tijela trebala pratiti radi procjene rizika koji proizlaze iz sektora stambenih i poslovnih nekretnina, zajedno s ciljanim definicijama tih pokazatelja. Upute bi trebale detaljnije odrediti dimenzije i stupanj granularnosti za svaki pokazatelj, područje primjene predviđenih informacija i mjerenje pokazatelja.

| (8) | Usvajanje usklađenih definicija i metoda za mjerenje pokazatelja koje se koriste za praćenje tržišta stambenih i poslovnih nekretnina ne sprječava nacionalna makrobonitetna tijela da se oslanjaju, za procjenu svog internog rizika i politike, na pokazatelje nekretnina koji se temelje na njihovim vlastitim definicijama i parametrima, koji mogu biti prikladniji za udovoljavanje nacionalnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(8)

Usvajanje usklađenih definicija i metoda za mjerenje pokazatelja koje se koriste za praćenje tržišta stambenih i poslovnih nekretnina ne sprječava nacionalna makrobonitetna tijela da se oslanjaju, za procjenu svog internog rizika i politike, na pokazatelje nekretnina koji se temelje na njihovim vlastitim definicijama i parametrima, koji mogu biti prikladniji za udovoljavanje nacionalnim zahtjevima.

| (9) | Uzimajući u obzir snažnu procikličku prirodu kretanja na tržištima poslovnih nekretnina, praćenje rizika na tim tržištima trebalo bi provoditi češće nego praćenje tržišta stambenih nekretnina. Stoga bi praćenje, kako za fizičko tržište, tako i za ulaganja i kreditne tokove i odgovarajuće standarde kreditiranja, trebalo provoditi barem tromjesečno. Praćenje stanja ulaganja i kreditiranja te odgovarajućih standarda kreditiranja u sektoru poslovnih nekretnina, kao i kretanja standarda kreditiranja u sektoru stambenih nekretnina, trebalo bi se provoditi najmanje jednom godišnje. |
| --- | --- |

(9)

Uzimajući u obzir snažnu procikličku prirodu kretanja na tržištima poslovnih nekretnina, praćenje rizika na tim tržištima trebalo bi provoditi češće nego praćenje tržišta stambenih nekretnina. Stoga bi praćenje, kako za fizičko tržište, tako i za ulaganja i kreditne tokove i odgovarajuće standarde kreditiranja, trebalo provoditi barem tromjesečno. Praćenje stanja ulaganja i kreditiranja te odgovarajućih standarda kreditiranja u sektoru poslovnih nekretnina, kao i kretanja standarda kreditiranja u sektoru stambenih nekretnina, trebalo bi se provoditi najmanje jednom godišnje.

| (10) | Budući da su tržišta poslovnih nekretnina heterogena, nacionalna makrobonitetna tijela trebalo bi poticati da naprave raščlambu zajedničkog skupa pokazatelja u skladu s odgovarajućim dimenzijama, kao što su vrsta nekretnine, mjesto na kojem se nekretnina nalazi te vrsta i nacionalnost sudionika na tržištu. Nadalje, ESRB potiče nacionalna makrobonitetna tijela da razmotre informacije o raspodjeli ključnih pokazatelja kao što su omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita, trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine, omjer pokrića kamate i omjer pokrića otplate duga u skladu s odgovarajućim skupinama rizika. Budući da u ovom trenutku informacije o tim raspodjelama nisu raspoložive na razini Unije, nije moguće dati posebne smjernice u pogledu odgovarajućih skupina rizika za ove pokazatelje poslovnih nekretnina. U nedostatku konkretnijih informacija, praćenje na temelju značajki raspodjele pokazatelja (npr. kvantila) može predstavljati alternativu, s potrebom usmjeravanja pozornosti na ekstreme rizike (tj. gornje ili donje kvantile ovisno o raspoloživom pokazatelju). |
| --- | --- |

(10)

Budući da su tržišta poslovnih nekretnina heterogena, nacionalna makrobonitetna tijela trebalo bi poticati da naprave raščlambu zajedničkog skupa pokazatelja u skladu s odgovarajućim dimenzijama, kao što su vrsta nekretnine, mjesto na kojem se nekretnina nalazi te vrsta i nacionalnost sudionika na tržištu. Nadalje, ESRB potiče nacionalna makrobonitetna tijela da razmotre informacije o raspodjeli ključnih pokazatelja kao što su omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita, trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine, omjer pokrića kamate i omjer pokrića otplate duga u skladu s odgovarajućim skupinama rizika. Budući da u ovom trenutku informacije o tim raspodjelama nisu raspoložive na razini Unije, nije moguće dati posebne smjernice u pogledu odgovarajućih skupina rizika za ove pokazatelje poslovnih nekretnina. U nedostatku konkretnijih informacija, praćenje na temelju značajki raspodjele pokazatelja (npr. kvantila) može predstavljati alternativu, s potrebom usmjeravanja pozornosti na ekstreme rizike (tj. gornje ili donje kvantile ovisno o raspoloživom pokazatelju).

| (11) | Tržišta poslovnih nekretnina obično karakterizira širok raspon sudionika na tržištu, često inozemnih koji ponekad nisu pod mikrobonitetnim ili makrobonitetnim nadzorom. Stoga bi trebalo poticati europska nadzorna tijela da na godišnjoj osnovi objavljuju relevantne agregirane podatke na razini države, o aktivnostima subjekata koji su pod njihovim nadzorom na tržištima poslovnih nekretnina, a koji su utemeljeni na podacima prikupljenim putem postojećih regulatornih izvještajnih obrazaca. Takvo javno objavljivanje poboljšat će znanje nacionalnih makrobonitetnih tijela o aktivnosti subjekata iz drugih država članica na njihovom domaćem tržištu poslovnih nekretnina. |
| --- | --- |

(11)

Tržišta poslovnih nekretnina obično karakterizira širok raspon sudionika na tržištu, često inozemnih koji ponekad nisu pod mikrobonitetnim ili makrobonitetnim nadzorom. Stoga bi trebalo poticati europska nadzorna tijela da na godišnjoj osnovi objavljuju relevantne agregirane podatke na razini države, o aktivnostima subjekata koji su pod njihovim nadzorom na tržištima poslovnih nekretnina, a koji su utemeljeni na podacima prikupljenim putem postojećih regulatornih izvještajnih obrazaca. Takvo javno objavljivanje poboljšat će znanje nacionalnih makrobonitetnih tijela o aktivnosti subjekata iz drugih država članica na njihovom domaćem tržištu poslovnih nekretnina.

| (12) | Osim korištenja kvantitativnih pokazatelja, ESRB potiče nacionalna makrobonitetna tijela da prate kretanja na tržištima nekretnina putem redovnih kontakata s odgovarajućim sudionicima na tržištu, posebice za sektor poslovnih nekretnina. |
| --- | --- |

(12)

Osim korištenja kvantitativnih pokazatelja, ESRB potiče nacionalna makrobonitetna tijela da prate kretanja na tržištima nekretnina putem redovnih kontakata s odgovarajućim sudionicima na tržištu, posebice za sektor poslovnih nekretnina.

| (13) | Ova je Preporuka pripremljena uzimajući u obzir druge tekuće međunarodne i europske inicijative u području usklađivanja i prikupljanja podataka, time da je u kontekstu zatvaranja praznina u podacima o nekretninama najbitnija Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke (7) kojom je uveden projekt o skupu podataka AnaCredit. Međutim, nije moguće osloniti se samo na AnaCredit za ispunjavanje potrebe za informacijama utvrđenim u ovoj Preporuci zbog neke od njezinih značajki. Kao prvo, definicije stambenih i poslovnih nekretnina navedene u Preporuci podrobnije su i primjerenije za potrebe financijske stabilnosti nego one navedene u Uredbi (EU) 2016/867 koja se poziva samo na definicije iz Uredbe (EU) br. 575/2013. Kao drugo, informacije o nekim ključnim pokazateljima i tržišnim segmentima za koje je u ovoj Preporuci utvrđeno da su važni za financijsku stabilnost (kao što je segment „kupnje radi davanja u najam”) nisu predviđene u Uredbi (EU) 2016/867. Kao treće, u obuhvatu skupa podataka AnaCredit su samo države članice europodručja. Države članice izvan europodručja imaju mogućnost dobrovoljno sudjelovati, ali je u ovoj fazi još nejasno koje će države članice odabrati ovu mogućnost. Kao četvrto, skup podataka AnaCredit trenutno je ograničen na pravne osobe i druge institucionalne jedinice, uključujući nefinancijska društva. Podaci o kreditima fizičkim osobama nisu još u njegovu obuhvatu, a vremenski okvir takvog proširenja obuhvata još nije određen. Kao peto, skup podataka AnaCredit prikuplja kredite koje drže ili koje servisiraju kreditne institucije. Ovaj pristup podrazumijeva da su krediti koje drže drugi sudionici na tržištu registrirani u skupu podataka AnaCredit samo kada kreditna institucija servisira kredit. Važnost drugih sudionika na tržištu koji financiraju nekretnine, posebice poslovne nekretnine, zahtijeva veliko prikupljanje kredita koje su odobrile ove institucije. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 10. i 12. Uredbe ESB/2016/13, kod pripreme budućih faza skupa podataka AnaCredit, opseg kredita u ovom tržišnog segmenta, procijenit će se kao dio postupka procjene koristi i troškova, prije mogućih proširenja izvještajne populacije i izvještajnih zahtjeva radi boljeg pokrivanja stambenih kredita i kredita za poslovne nekretnine. Kao šesto, primjenom načela razmjernosti, male bi banke mogle biti isključene iz područja primjene skupa podataka AnaCredit (8) iako bi makrobonitetno tijelo moglo smatrati da se i njihova aktivnost u građevinskom sektoru također mora pratiti radi financijske stabilnosti. |
| --- | --- |

(13)

Ova je Preporuka pripremljena uzimajući u obzir druge tekuće međunarodne i europske inicijative u području usklađivanja i prikupljanja podataka, time da je u kontekstu zatvaranja praznina u podacima o nekretninama najbitnija Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke (7) kojom je uveden projekt o skupu podataka AnaCredit. Međutim, nije moguće osloniti se samo na AnaCredit za ispunjavanje potrebe za informacijama utvrđenim u ovoj Preporuci zbog neke od njezinih značajki. Kao prvo, definicije stambenih i poslovnih nekretnina navedene u Preporuci podrobnije su i primjerenije za potrebe financijske stabilnosti nego one navedene u Uredbi (EU) 2016/867 koja se poziva samo na definicije iz Uredbe (EU) br. 575/2013. Kao drugo, informacije o nekim ključnim pokazateljima i tržišnim segmentima za koje je u ovoj Preporuci utvrđeno da su važni za financijsku stabilnost (kao što je segment „kupnje radi davanja u najam”) nisu predviđene u Uredbi (EU) 2016/867. Kao treće, u obuhvatu skupa podataka AnaCredit su samo države članice europodručja. Države članice izvan europodručja imaju mogućnost dobrovoljno sudjelovati, ali je u ovoj fazi još nejasno koje će države članice odabrati ovu mogućnost. Kao četvrto, skup podataka AnaCredit trenutno je ograničen na pravne osobe i druge institucionalne jedinice, uključujući nefinancijska društva. Podaci o kreditima fizičkim osobama nisu još u njegovu obuhvatu, a vremenski okvir takvog proširenja obuhvata još nije određen. Kao peto, skup podataka AnaCredit prikuplja kredite koje drže ili koje servisiraju kreditne institucije. Ovaj pristup podrazumijeva da su krediti koje drže drugi sudionici na tržištu registrirani u skupu podataka AnaCredit samo kada kreditna institucija servisira kredit. Važnost drugih sudionika na tržištu koji financiraju nekretnine, posebice poslovne nekretnine, zahtijeva veliko prikupljanje kredita koje su odobrile ove institucije. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 10. i 12. Uredbe ESB/2016/13, kod pripreme budućih faza skupa podataka AnaCredit, opseg kredita u ovom tržišnog segmenta, procijenit će se kao dio postupka procjene koristi i troškova, prije mogućih proširenja izvještajne populacije i izvještajnih zahtjeva radi boljeg pokrivanja stambenih kredita i kredita za poslovne nekretnine. Kao šesto, primjenom načela razmjernosti, male bi banke mogle biti isključene iz područja primjene skupa podataka AnaCredit (8) iako bi makrobonitetno tijelo moglo smatrati da se i njihova aktivnost u građevinskom sektoru također mora pratiti radi financijske stabilnosti.

| (14) | Kako bi se nadgradile postojeće odluke, strukture, projekti i metodološki rad, savjetuje se povezivanje s projektom skupa podataka Anacredit radi provedbe ove Preporuke. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se nadgradile postojeće odluke, strukture, projekti i metodološki rad, savjetuje se povezivanje s projektom skupa podataka Anacredit radi provedbe ove Preporuke.

| (15) | Svrha ove Preporuke jest da nacionalna makrobonitetna tijela provedu okvir za praćenje kretanja u sektoru nekretnina koji je bitan za financijsku stabilnost i utemeljen na preporučenim, zajednički utvrđenim ciljnim definicijama i pokazateljima. ESRB također smatra da bi za financijsku stabilnost i donošenje makrobonitetne politike bilo korisno redovito prikupljanje i distribucija na razini Unije, usporedivih podataka pojedine zemlje o tim pokazateljima. To bi omogućilo ne samo točniju procjenu rizika povezanih s nekretninama diljem država članica, nego i usporedbu upotrebe instrumenata makrobonitetne politike koje su aktivirale države članice radi rješavanja slabosti povezanih s nekretninama. Na temelju članka 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenoga 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike, ESB je dužan osigurati analitičku, statističku, logističku i administrativnu potporu ESRB-u. ESB je stoga u dobrom položaju da koordinira takvo prikupljanje i distribuciju podataka na razini Unije. Rad na tome potrebno je započeti odmah nakon donošenja Preporuke, uz savjetovanje s Eurostatom i prema potrebi, nacionalnim zavodima za statistiku. Kako makrobonitetna tijela budu započela provedbu Preporuke i kako bude napredovalo stvarno prikupljanje podataka na razini Unije, bit će potrebne daljnje tehničke smjernice i rad na ciljnim definicijama i pokazateljima radi udovoljavanja specifičnostima tržišta ili tržišnih segmenata i radi osiguravanja statističke kvalitete podataka; međutim, sve podrobnije provedbene smjernice ne bi trebale promijeniti temeljne značajke i svrhu ciljnih definicija i pokazatelja kako je utvrđeno u ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

(15)

Svrha ove Preporuke jest da nacionalna makrobonitetna tijela provedu okvir za praćenje kretanja u sektoru nekretnina koji je bitan za financijsku stabilnost i utemeljen na preporučenim, zajednički utvrđenim ciljnim definicijama i pokazateljima. ESRB također smatra da bi za financijsku stabilnost i donošenje makrobonitetne politike bilo korisno redovito prikupljanje i distribucija na razini Unije, usporedivih podataka pojedine zemlje o tim pokazateljima. To bi omogućilo ne samo točniju procjenu rizika povezanih s nekretninama diljem država članica, nego i usporedbu upotrebe instrumenata makrobonitetne politike koje su aktivirale države članice radi rješavanja slabosti povezanih s nekretninama. Na temelju članka 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenoga 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike, ESB je dužan osigurati analitičku, statističku, logističku i administrativnu potporu ESRB-u. ESB je stoga u dobrom položaju da koordinira takvo prikupljanje i distribuciju podataka na razini Unije. Rad na tome potrebno je započeti odmah nakon donošenja Preporuke, uz savjetovanje s Eurostatom i prema potrebi, nacionalnim zavodima za statistiku. Kako makrobonitetna tijela budu započela provedbu Preporuke i kako bude napredovalo stvarno prikupljanje podataka na razini Unije, bit će potrebne daljnje tehničke smjernice i rad na ciljnim definicijama i pokazateljima radi udovoljavanja specifičnostima tržišta ili tržišnih segmenata i radi osiguravanja statističke kvalitete podataka; međutim, sve podrobnije provedbene smjernice ne bi trebale promijeniti temeljne značajke i svrhu ciljnih definicija i pokazatelja kako je utvrđeno u ovoj Preporuci.

| (16) | Kod provedbe ove Preporuke i daljnjeg tehničkog rada navedenog u uvodnoj izjavi 15., potrebno je obratiti dužnu pažnju na načelo razmjernosti. Kod nastavka primjene relevantnih pokazatelja i metoda za njihov izračun, potrebno je uzeti u obzir veličinu i kretanja na nacionalnim tržištima stambenih i poslovnih nekretnina. Sve procjene u pogledu provedbe Preporuke trebale bi uzeti u obzir napredak i ograničenja povezana s prikupljanjem podataka na razini Unije navedenim u uvodnoj izjavi 15. Posebno, konačna izvješća koja je potrebno dostaviti do kraja 2020. za Preporuke od A do D, možda neće nužno sadržavati sve ključne pokazatelje, ako je to opravdano tim ograničenjima. |
| --- | --- |

(16)

Kod provedbe ove Preporuke i daljnjeg tehničkog rada navedenog u uvodnoj izjavi 15., potrebno je obratiti dužnu pažnju na načelo razmjernosti. Kod nastavka primjene relevantnih pokazatelja i metoda za njihov izračun, potrebno je uzeti u obzir veličinu i kretanja na nacionalnim tržištima stambenih i poslovnih nekretnina. Sve procjene u pogledu provedbe Preporuke trebale bi uzeti u obzir napredak i ograničenja povezana s prikupljanjem podataka na razini Unije navedenim u uvodnoj izjavi 15. Posebno, konačna izvješća koja je potrebno dostaviti do kraja 2020. za Preporuke od A do D, možda neće nužno sadržavati sve ključne pokazatelje, ako je to opravdano tim ograničenjima.

| (17) | Ova Preporuka bez utjecaja je na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka Unije. |
| --- | --- |

(17)

Ova Preporuka bez utjecaja je na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka Unije.

| (18) | Razmatranja relevantnih dionika iz privatnog sektora uzeta su u obzir pri izradi ove Preporuke. |
| --- | --- |

(18)

Razmatranja relevantnih dionika iz privatnog sektora uzeta su u obzir pri izradi ove Preporuke.

| (19) | Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira, |
| --- | --- |

(19)

Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A – Praćenje rizika koji proizlaze iz građevinskog sektora stambenih nekretnina

| 1. | Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da primijene okvir za praćenje rizika za svoj domaći sektor stambenih nekretnina, uključujući informacije o trenutnim standardima kreditiranja za domaće kredite za stambene nekretnine. U tu svrhu, sljedeći skup standarda kreditiranja preporučuje se za učinkovito praćenje rizika koji proizlaze iz tržišta stambenih nekretnina:






  (a) | omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O); |
| --- | --- | --- |

1.

Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da primijene okvir za praćenje rizika za svoj domaći sektor stambenih nekretnina, uključujući informacije o trenutnim standardima kreditiranja za domaće kredite za stambene nekretnine. U tu svrhu, sljedeći skup standarda kreditiranja preporučuje se za učinkovito praćenje rizika koji proizlaze iz tržišta stambenih nekretnina:

(a)

omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O);

| (b) | trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine (LTV-C); |
| --- | --- |

(b)

trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine (LTV-C);

| (c) | omjer kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LTI-O); |
| --- | --- |

(c)

omjer kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LTI-O);

| (d) | omjer duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DTI-O); |
| --- | --- |

(d)

omjer duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DTI-O);

| (e) | omjer otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O); |
| --- | --- |

(e)

omjer otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O);

| (f) | omjer otplate duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DSTI-O) kao fakultativni pokazatelj; |
| --- | --- |

(f)

omjer otplate duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DSTI-O) kao fakultativni pokazatelj;

| (g) | broj i količina isplaćenih kredita za stambene nekretnine; |
| --- | --- |

(g)

broj i količina isplaćenih kredita za stambene nekretnine;

| (h) | dospijeće kredita za stambene nekretnine u vrijeme odobravanja kredita. |
| --- | --- |

(h)

dospijeće kredita za stambene nekretnine u vrijeme odobravanja kredita.

Informacije o ovim pokazateljima trebale bi se odnositi na domaće davatelje kredita na pojedinačnoj osnovi i trebale bi biti dovoljno reprezentativne u pogledu domaćeg tržišta kredita za stambene nekretnine.

| 2. | Kada kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam predstavlja značajan izvor rizika koji proizlaze iz domaćeg građevinskog sektora, zbog toga što možda čini značajni udio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina (ali ne samo zbog toga), nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da primijene okvir za praćenje rizika utemeljen na određenom broju dodatnih pokazatelja za ovaj segment tržišta. Kada nema kvantitativnih informacija ili kada su takve informacije ograničene radi procjene značaja kupnje stambene nekretnine radi davanja u najam, ova će se procjena možda moći izvršiti na temelju informacija koje su kvalitativne prirode. Dodatni pokazatelji za ovaj segment tržišta trebali bi uključivati:






  (a) | omjer pokrića kamate u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O) |
| --- | --- | --- |

2.

Kada kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam predstavlja značajan izvor rizika koji proizlaze iz domaćeg građevinskog sektora, zbog toga što možda čini značajni udio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina (ali ne samo zbog toga), nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da primijene okvir za praćenje rizika utemeljen na određenom broju dodatnih pokazatelja za ovaj segment tržišta. Kada nema kvantitativnih informacija ili kada su takve informacije ograničene radi procjene značaja kupnje stambene nekretnine radi davanja u najam, ova će se procjena možda moći izvršiti na temelju informacija koje su kvalitativne prirode. Dodatni pokazatelji za ovaj segment tržišta trebali bi uključivati:

(a)

omjer pokrića kamate u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O)

| (b) | omjer duga i najma u vrijeme odobravanja kredita (LTR-O). |
| --- | --- |

(b)

omjer duga i najma u vrijeme odobravanja kredita (LTR-O).

| 3. | Za izračun pokazatelja navedenih u stavcima 1. i 2., nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da slijede upute navedene u Prilogu IV. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

3.

Za izračun pokazatelja navedenih u stavcima 1. i 2., nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da slijede upute navedene u Prilogu IV. ovoj Preporuci.

| 4. | Na temelju pokazatelja iz stavaka 1. i 2., nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da najmanje jednom godišnje prate kretanja u domaćem sektoru stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

4.

Na temelju pokazatelja iz stavaka 1. i 2., nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da najmanje jednom godišnje prate kretanja u domaćem sektoru stambenih nekretnina.

Preporuka B – Bitne informacije u odnosu na građevinski sektor stambenih nekretnina

| 1. | Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se pratiti jednovarijantnu raspodjelu i odabrane zajedničke raspodjele relevantnih pokazatelja navedenih u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. Ovaj obrazac daje smjernice o granularnosti informacija potrebnih za praćenje rizika koji proizlaze iz domaćeg sektora stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

1.

Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se pratiti jednovarijantnu raspodjelu i odabrane zajedničke raspodjele relevantnih pokazatelja navedenih u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. Ovaj obrazac daje smjernice o granularnosti informacija potrebnih za praćenje rizika koji proizlaze iz domaćeg sektora stambenih nekretnina.

| 2. | Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate rizike u odnosu na različite pokazatelje na temelju sljedećih informacija navedenih u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.






  (a) | Za tokove kredita za stambene nekretnine odobrene u izvještajnom razdoblju, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:






  — | ukupan broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate rizike u odnosu na različite pokazatelje na temelju sljedećih informacija navedenih u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

(a)

Za tokove kredita za stambene nekretnine odobrene u izvještajnom razdoblju, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:

—

ukupan broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti;

| — | broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

—

broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

| (b) | Za omjere kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) i omjere otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O) povezane s tokovima kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:






  — | ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera izražen u postotku; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za omjere kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) i omjere otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O) povezane s tokovima kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:

—

ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera izražen u postotku;

| — | ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera izražen u postotku raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci; |
| --- | --- |

—

ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera izražen u postotku raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci;

| — | broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema skupinama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

—

broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema skupinama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

| (c) | Za omjer otplate duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DSTI-O) (fakultativni pokazatelj) povezan s tokovima kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:






  — | ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera izražen u postotku; |
| --- | --- | --- |

(c)

Za omjer otplate duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DSTI-O) (fakultativni pokazatelj) povezan s tokovima kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:

—

ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera izražen u postotku;

| — | broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema skupinama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

—

broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema skupinama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

| (d) | Za trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine (LTV-C) povezan s količinom kredita, za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:






  — | ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera izražen u postotku; |
| --- | --- | --- |

(d)

Za trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine (LTV-C) povezan s količinom kredita, za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:

—

ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera izražen u postotku;

| — | broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema skupinama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

—

broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema skupinama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II ovoj Preporuci.

| (e) | Za dospijeće u vrijeme odobravanja kredita u vezi s tokovima kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:






  — | ponderirano prosječno dospijeće izraženo u godinama; |
| --- | --- | --- |

(e)

Za dospijeće u vrijeme odobravanja kredita u vezi s tokovima kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:

—

ponderirano prosječno dospijeće izraženo u godinama;

| — | broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema grupama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

—

broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema grupama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

| (f) | Za omjere kredita i prihoda (LTI-O) i omjere duga i prihoda (DTI-O) povezane s tokovima kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:






  — | ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera; |
| --- | --- | --- |

(f)

Za omjere kredita i prihoda (LTI-O) i omjere duga i prihoda (DTI-O) povezane s tokovima kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir:

—

ponderirani prosjek odgovarajućeg omjera;

| — | broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema grupama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

—

broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema grupama raspodjela navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

| (g) | Za zajedničku raspodjelu omjera otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O), omjera kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) i dospijeća kredita za stambene nekretnine u vrijeme odobravanja kredita za tokove kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

(g)

Za zajedničku raspodjelu omjera otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O), omjera kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) i dospijeća kredita za stambene nekretnine u vrijeme odobravanja kredita za tokove kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

| (h) | Za zajedničku raspodjelu omjera otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O) i početnog razdoblja fiksiranja kamatne stope tokova kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

(h)

Za zajedničku raspodjelu omjera otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O) i početnog razdoblja fiksiranja kamatne stope tokova kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

| (i) | Za zajedničku raspodjelu omjera duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DTI-O) i omjera kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) za tokove kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

(i)

Za zajedničku raspodjelu omjera duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DTI-O) i omjera kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) za tokove kredita za stambene nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir broj ugovora i povezani iznos u nacionalnoj valuti raščlanjen prema kategorijama navedenim u Obrascu A Priloga II. ovoj Preporuci.

| 3. | Kada kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam predstavlja značajni izvor rizika koji proizlaze iz domaćeg sektora stambenih nekretnina ili čini značajni udio stanja ukupnih kredita za stambene nekretnine zbog toga što možda čini značajni udio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina (ali ne samo zbog toga), nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate rizike u odnosu na relevantne pokazatelje, posebno za kupnju stambenih nekretnina radi davanja u najam i nekretnina kojima se koristi vlasnik. U ovom slučaju, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambe navedene u obrascu B Priloga II ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

3.

Kada kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam predstavlja značajni izvor rizika koji proizlaze iz domaćeg sektora stambenih nekretnina ili čini značajni udio stanja ukupnih kredita za stambene nekretnine zbog toga što možda čini značajni udio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina (ali ne samo zbog toga), nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate rizike u odnosu na relevantne pokazatelje, posebno za kupnju stambenih nekretnina radi davanja u najam i nekretnina kojima se koristi vlasnik. U ovom slučaju, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambe navedene u obrascu B Priloga II ovoj Preporuci.

Preporuka C – Praćenje rizika koji proizlaze iz građevinskog sektora poslovnih nekretnina

| 1. | Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da primijene okvir za praćenje rizika za svoj domaći sektor poslovnih nekretnina. U tu svrhu, preporučuje se sljedeći skup pokazatelja za učinkovito praćenje rizika koji proizlaze iz tržišta poslovnih nekretnina:
  Pokazatelji na fizičkom tržištu poslovnih nekretnina:






  (a) | indeks cijena; |
| --- | --- | --- |

1.

Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da primijene okvir za praćenje rizika za svoj domaći sektor poslovnih nekretnina. U tu svrhu, preporučuje se sljedeći skup pokazatelja za učinkovito praćenje rizika koji proizlaze iz tržišta poslovnih nekretnina:

Pokazatelji na fizičkom tržištu poslovnih nekretnina:

(a)

indeks cijena;

| (b) | indeks najma; |
| --- | --- |

(b)

indeks najma;

| (c) | indeks prinosa od najma; |
| --- | --- |

(c)

indeks prinosa od najma;

| (d) | stopa slobodnih nekretnina; |
| --- | --- |

(d)

stopa slobodnih nekretnina;

| (e) | početak izgradnje; |
| --- | --- |

(e)

početak izgradnje;

Pokazatelji kreditne izloženosti financijskog sektora prema poslovnim nekretninama:

| (f) | kreditni tokovi u vezi s poslovnim nekretninama (uključujući nekretnine u izgradnji); |
| --- | --- |

(f)

kreditni tokovi u vezi s poslovnim nekretninama (uključujući nekretnine u izgradnji);

| (g) | tokovi loših kredita za poslovne nekretnine (uključujući nekretnine u izgradnji); |
| --- | --- |

(g)

tokovi loših kredita za poslovne nekretnine (uključujući nekretnine u izgradnji);

| (h) | tokovi rezervacija za gubitke po kreditima za poslovne nekretnine (uključujući nekretnine u izgradnji); |
| --- | --- |

(h)

tokovi rezervacija za gubitke po kreditima za poslovne nekretnine (uključujući nekretnine u izgradnji);

| (i) | tokovi rezervacija za gubitke po kreditima za nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina); |
| --- | --- |

(i)

tokovi rezervacija za gubitke po kreditima za nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina);

| (j) | stanja kreditiranja poslovnih nekretnina (uključujući nekretnine u izgradnji); |
| --- | --- |

(j)

stanja kreditiranja poslovnih nekretnina (uključujući nekretnine u izgradnji);

| (k) | stanja loših kredita za poslovne nekretnine (uključujući nekretnine u izgradnji); |
| --- | --- |

(k)

stanja loših kredita za poslovne nekretnine (uključujući nekretnine u izgradnji);

| (l) | stanja rezervacija za gubitke po kreditima za kreditiranje poslovnih nekretnina (uključujući nekretnine u izgradnji); |
| --- | --- |

(l)

stanja rezervacija za gubitke po kreditima za kreditiranje poslovnih nekretnina (uključujući nekretnine u izgradnji);

| (m) | stanja kreditiranja za nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina); |
| --- | --- |

(m)

stanja kreditiranja za nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina);

| (n) | stanja loših kredita za nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina); |
| --- | --- |

(n)

stanja loših kredita za nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina);

| (o) | stanja za gubitke po kreditima za kreditiranje za nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina). |
| --- | --- |

(o)

stanja za gubitke po kreditima za kreditiranje za nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina).

Pokazatelji standarda kreditiranja poslovnih nekretnina:

| (p) | ponderirani prosjek omjera kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) za tokove kredita za poslovne nekretnine; |
| --- | --- |

(p)

ponderirani prosjek omjera kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) za tokove kredita za poslovne nekretnine;

| (q) | ponderirani prosjek trenutnog omjera kredita i vrijednosti nekretnine (LTV-C) za stanja kredita za poslovne nekretnine; |
| --- | --- |

(q)

ponderirani prosjek trenutnog omjera kredita i vrijednosti nekretnine (LTV-C) za stanja kredita za poslovne nekretnine;

| (r) | ponderirani prosjek omjera pokrića kamata u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O) za tokove kredita za poslovne nekretnine i ponderirani prosjek trenutnog omjera pokrića kamata (ICR-C) za stanja kredita za poslovne nekretnine; |
| --- | --- |

(r)

ponderirani prosjek omjera pokrića kamata u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O) za tokove kredita za poslovne nekretnine i ponderirani prosjek trenutnog omjera pokrića kamata (ICR-C) za stanja kredita za poslovne nekretnine;

| (s) | ponderirani prosjek omjera pokrića otplate duga u vrijeme odobravanja kredita (DSCR-O) za tokove kredita za poslovne nekretnine i ponderirani prosjek trenutnog omjera pokrića otplate duga u vrijeme odobravanja kredita (DSCR-C) za stanja kredita za poslovne nekretnine. |
| --- | --- |

(s)

ponderirani prosjek omjera pokrića otplate duga u vrijeme odobravanja kredita (DSCR-O) za tokove kredita za poslovne nekretnine i ponderirani prosjek trenutnog omjera pokrića otplate duga u vrijeme odobravanja kredita (DSCR-C) za stanja kredita za poslovne nekretnine.

Informacije o ovim pokazateljima trebale bi se odnositi na davatelje kredita na pojedinačnoj osnovi i trebale bi biti dovoljno reprezentativne za domaće tržište poslovnih nekretnina.

| 2. | Kada se smatra da ulaganja predstavljaju značajni udio u financiranju poslovnih nekretnina, nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da u okvir za praćenje rizika za svoj domaći sektor poslovnih nekretnina također uključe sljedeći skup dodatnih pokazatelja o izloženostima za investicije u poslovne nekretnine:






  (a) | izravne i neizravne investicijske tokove u vezi s poslovnim nekretninama; |
| --- | --- | --- |

2.

Kada se smatra da ulaganja predstavljaju značajni udio u financiranju poslovnih nekretnina, nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da u okvir za praćenje rizika za svoj domaći sektor poslovnih nekretnina također uključe sljedeći skup dodatnih pokazatelja o izloženostima za investicije u poslovne nekretnine:

(a)

izravne i neizravne investicijske tokove u vezi s poslovnim nekretninama;

| (b) | prilagodbe vrednovanja u odnosu na tokove u vezi s investicijama u poslovne nekretnine; |
| --- | --- |

(b)

prilagodbe vrednovanja u odnosu na tokove u vezi s investicijama u poslovne nekretnine;

| (c) | izravna i neizravna stanja investicija u poslovne nekretnine; |
| --- | --- |

(c)

izravna i neizravna stanja investicija u poslovne nekretnine;

| (d) | prilagodbe vrednovanja u odnosu na stanja u vezi s investicijama u poslovne nekretnine. |
| --- | --- |

(d)

prilagodbe vrednovanja u odnosu na stanja u vezi s investicijama u poslovne nekretnine.

| 3. | Za izračun pokazatelja navedenih u stavcima 1. i 2., nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da slijede upute navedene u Prilogu V. i ako je primjenjivo za poslovne nekretnine, upute navedene u Prilogu IV. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

3.

Za izračun pokazatelja navedenih u stavcima 1. i 2., nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da slijede upute navedene u Prilogu V. i ako je primjenjivo za poslovne nekretnine, upute navedene u Prilogu IV. ovoj Preporuci.

| 4. | Na temelju pokazatelja utvrđenih u stavcima 1. i 2., nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da najmanje tromjesečno prate kretanja u domaćem sektoru poslovnih nekretnina za fizičko tržište, tokove kreditiranja i investicijske tokove (uključujući tokove loših kredita, rezervacije za gubitke po kreditima i prilagodbe vrednovanja za investicije) i odgovarajuće standarde kreditiranja. Takvo bi praćenje trebalo obaviti najmanje jednom godišnje za stanja kredita i investicija (uključujući stanja loših kredita, rezervacije za gubitke po kreditima i prilagodbe vrednovanja za investicije) i odgovarajuće standarde kreditiranja. |
| --- | --- |

4.

Na temelju pokazatelja utvrđenih u stavcima 1. i 2., nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da najmanje tromjesečno prate kretanja u domaćem sektoru poslovnih nekretnina za fizičko tržište, tokove kreditiranja i investicijske tokove (uključujući tokove loših kredita, rezervacije za gubitke po kreditima i prilagodbe vrednovanja za investicije) i odgovarajuće standarde kreditiranja. Takvo bi praćenje trebalo obaviti najmanje jednom godišnje za stanja kredita i investicija (uključujući stanja loših kredita, rezervacije za gubitke po kreditima i prilagodbe vrednovanja za investicije) i odgovarajuće standarde kreditiranja.

Preporuka D – Bitne informacije u odnosu na građevinski sektor poslovnih nekretnina

| 1. | Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate relevantne pokazatelje navedene u obrascima A, B i C Priloga III. ovoj Preporuci. Ovi obrasci daju smjernice o granularnosti informacija potrebnih za praćenje rizika koji proizlaze iz domaćeg sektora poslovnih nekretnina. |
| --- | --- |

1.

Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate relevantne pokazatelje navedene u obrascima A, B i C Priloga III. ovoj Preporuci. Ovi obrasci daju smjernice o granularnosti informacija potrebnih za praćenje rizika koji proizlaze iz domaćeg sektora poslovnih nekretnina.

| 2. | Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate rizike u odnosu na različite pokazatelje na temelju sljedećih informacija navedenih u Obrascima A, B i C Priloga III. ovoj Preporuci:






  (a) | Za indeks cijena, indeks najma, indeks prinosa od najma, stopu slobodnih nekretnina i početak izgradnje, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:






  — | vrsti nekretnine; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate rizike u odnosu na različite pokazatelje na temelju sljedećih informacija navedenih u Obrascima A, B i C Priloga III. ovoj Preporuci:

(a)

Za indeks cijena, indeks najma, indeks prinosa od najma, stopu slobodnih nekretnina i početak izgradnje, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:

—

vrsti nekretnine;

| — | mjestu na kojem se nekretnina nalazi. |
| --- | --- |

—

mjestu na kojem se nekretnina nalazi.

| (b) | Za tokove i stanja prilagodbi vrednovanja za investicije u poslovne nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:






  — | vrsti nekretnine; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za tokove i stanja prilagodbi vrednovanja za investicije u poslovne nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:

—

vrsti nekretnine;

| — | mjestu na kojem se nekretnina nalazi; |
| --- | --- |

—

mjestu na kojem se nekretnina nalazi;

| — | vrsti investitora; |
| --- | --- |

—

vrsti investitora;

| — | nacionalnosti investitora. |
| --- | --- |

—

nacionalnosti investitora.

| (c) | Za tokove kreditiranja i stanja vezana uz poslovne nekretnine i potkategoriju kreditiranja za nekretnine u izgradnji, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:






  — | vrsti nekretnine; |
| --- | --- | --- |

(c)

Za tokove kreditiranja i stanja vezana uz poslovne nekretnine i potkategoriju kreditiranja za nekretnine u izgradnji, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:

—

vrsti nekretnine;

| — | mjestu na kojem se nekretnina nalazi; |
| --- | --- |

—

mjestu na kojem se nekretnina nalazi;

| — | vrsti davatelja kredita; |
| --- | --- |

—

vrsti davatelja kredita;

| — | nacionalnosti davatelja kredita. |
| --- | --- |

—

nacionalnosti davatelja kredita.

| (d) | Za tokove i stanja loših kredita za poslovne nekretnine i potkategoriju loših kredita za nekretnine u izgradnji, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:






  — | vrsti nekretnine; |
| --- | --- | --- |

(d)

Za tokove i stanja loših kredita za poslovne nekretnine i potkategoriju loših kredita za nekretnine u izgradnji, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:

—

vrsti nekretnine;

| — | mjestu na kojem se nekretnina nalazi; |
| --- | --- |

—

mjestu na kojem se nekretnina nalazi;

| — | vrsti davatelja kredita; |
| --- | --- |

—

vrsti davatelja kredita;

| — | nacionalnosti davatelja kredita. |
| --- | --- |

—

nacionalnosti davatelja kredita.

| (e) | Za tokove i stanja rezervacija za gubitke temeljem kreditiranja poslovnih nekretnina i potkategoriju rezervacija za gubitke za kreditiranje za nekretnine u izgradnji, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:






  — | vrsti nekretnine; |
| --- | --- | --- |

(e)

Za tokove i stanja rezervacija za gubitke temeljem kreditiranja poslovnih nekretnina i potkategoriju rezervacija za gubitke za kreditiranje za nekretnine u izgradnji, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:

—

vrsti nekretnine;

| — | mjestu na kojem se nekretnina nalazi; |
| --- | --- |

—

mjestu na kojem se nekretnina nalazi;

| — | vrsti davatelja kredita; |
| --- | --- |

—

vrsti davatelja kredita;

| — | nacionalnosti davatelja kredita. |
| --- | --- |

—

nacionalnosti davatelja kredita.

| 3. | Kada se smatra da ulaganja predstavljaju značajan udio u financiranju poslovnih nekretnina, nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da u okvir za praćenje rizika za svoj domaći sektor poslovnih nekretnina također uključe sljedeći skup dodatnih pokazatelja o izloženostima za investicije u poslovne nekretnine kako su određene u obrascu B Priloga III. ovoj Preporuci:






  (a) | Za investicijske tokove i stanja za poslovne nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:






  — | izravnom držanju poslovnih nekretnina; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Kada se smatra da ulaganja predstavljaju značajan udio u financiranju poslovnih nekretnina, nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da u okvir za praćenje rizika za svoj domaći sektor poslovnih nekretnina također uključe sljedeći skup dodatnih pokazatelja o izloženostima za investicije u poslovne nekretnine kako su određene u obrascu B Priloga III. ovoj Preporuci:

(a)

Za investicijske tokove i stanja za poslovne nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:

—

izravnom držanju poslovnih nekretnina;

| — | neizravnom držanju poslovnih nekretnina. |
| --- | --- |

—

neizravnom držanju poslovnih nekretnina.

| (b) | Za izravne investicijske tokove i stanja za poslovne nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:






  — | vrsti nekretnine; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za izravne investicijske tokove i stanja za poslovne nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:

—

vrsti nekretnine;

| — | mjestu na kojem se nekretnina nalazi; |
| --- | --- |

—

mjestu na kojem se nekretnina nalazi;

| — | vrsti investitora; |
| --- | --- |

—

vrsti investitora;

| — | nacionalnosti investitora. |
| --- | --- |

—

nacionalnosti investitora.

| (c) | Za neizravne investicijske tokove i stanja za poslovne nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:






  — | vrsti investitora; |
| --- | --- | --- |

(c)

Za neizravne investicijske tokove i stanja za poslovne nekretnine, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi uzeti u obzir raščlambu prema:

—

vrsti investitora;

| — | nacionalnosti investitora. |
| --- | --- |

—

nacionalnosti investitora.

Preporuka E – Objavljivanje podataka o izloženostima nacionalnim tržištima poslovnih nekretnina od strane europskih nadzornih tijela

| 1. | Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo (EBA), Europskom nadzornom tijelu za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) i Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) preporučuje se da najmanje jednom godišnje objave agregirane podatke o izloženostima subjekata koji podliježu njihovu nadzoru svakom nacionalnom tržištu poslovnih nekretnina u Uniji u skladu sa smjernicama iz Priloga V.9. ovoj Preporuci Ovi agregirani podaci trebali bi se temeljiti na podacima dostupnim europskim nadzornim tijelima na temelju postojećih izvještajnih zahtjeva. |
| --- | --- |

1.

Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo (EBA), Europskom nadzornom tijelu za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) i Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) preporučuje se da najmanje jednom godišnje objave agregirane podatke o izloženostima subjekata koji podliježu njihovu nadzoru svakom nacionalnom tržištu poslovnih nekretnina u Uniji u skladu sa smjernicama iz Priloga V.9. ovoj Preporuci Ovi agregirani podaci trebali bi se temeljiti na podacima dostupnim europskim nadzornim tijelima na temelju postojećih izvještajnih zahtjeva.

ODJELJAK 2.

PROVEDBA

1.   Definicije

| 1. | Za potrebe ove Preporuke, te uzimajući u obzir daljnje tehničke specifikacije u prilogu IV. I prilogu V. ovoj Preporuci, primjenjuju se sljedeće definicije:






  (1) | „korisnik kredita” znači potpisnik ili supotpisnik ugovora o kreditu za stambenu nekretninu ili ugovora o kreditu za poslovnu nekretninu, kojeg financira davatelj kredita; |
| --- | --- | --- |

1.

Za potrebe ove Preporuke, te uzimajući u obzir daljnje tehničke specifikacije u prilogu IV. I prilogu V. ovoj Preporuci, primjenjuju se sljedeće definicije:

(1)

„korisnik kredita” znači potpisnik ili supotpisnik ugovora o kreditu za stambenu nekretninu ili ugovora o kreditu za poslovnu nekretninu, kojeg financira davatelj kredita;

| (2) | „kredit temeljem kupnje radi davanja u najam” znači zbroj svih kredita ili tranši kredita osiguranih od strane korisnika kredita na imovini kupljenoj radi davanja u najam u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(2)

„kredit temeljem kupnje radi davanja u najam” znači zbroj svih kredita ili tranši kredita osiguranih od strane korisnika kredita na imovini kupljenoj radi davanja u najam u trenutku odobravanja kredita;

| (3) | „stambena nekretnina ili nekretnina kupljena radi davanja u najam” znači stambena nekretnina u izravnom vlasništvu privatnog kućanstva s primarnom svrhom davanja u najam najmoprimcima; |
| --- | --- |

(3)

„stambena nekretnina ili nekretnina kupljena radi davanja u najam” znači stambena nekretnina u izravnom vlasništvu privatnog kućanstva s primarnom svrhom davanja u najam najmoprimcima;

| (4) | „poslovna nekretnina” (CRE) znači nekretnina koja ostvaruje prihod, postojeća ili u izgradnji, a isključuje:






  (a) | socijalne stambene nekretnine; |
| --- | --- | --- |

(4)

„poslovna nekretnina” (CRE) znači nekretnina koja ostvaruje prihod, postojeća ili u izgradnji, a isključuje:

(a)

socijalne stambene nekretnine;

| (b) | nekretnine u vlasništvu krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

(b)

nekretnine u vlasništvu krajnjih korisnika;

| (c) | stambene nekretnine kupljene radi davanja u najam. |
| --- | --- |

(c)

stambene nekretnine kupljene radi davanja u najam.

Ako se imovina koristi i za stambene i za poslovne potrebe, trebala bi se smatrati kao različita imovina (primjerice na temelju površine određene za pojedino korištenje) kad god je moguće izvršiti takvu raščlambu; u protivnom, nekretnina se može razvrstati prema prevladavajućoj svrsi za koju se koristi;

| (5) | „kredit za poslovnu nekretninu” znači kredit čiji je cilj stjecanje poslovne nekretnine (ili skupa poslovnih nekretnina) ili kredit osiguran poslovnom nekretninom (ili skupom poslovnih nekretnina); |
| --- | --- |

(5)

„kredit za poslovnu nekretninu” znači kredit čiji je cilj stjecanje poslovne nekretnine (ili skupa poslovnih nekretnina) ili kredit osiguran poslovnom nekretninom (ili skupom poslovnih nekretnina);

| (6) | „početak izgradnje” znači površina, u kvadratnim metrima, novih projekata poslovne izgradnje započetih tijekom izvještajnog razdoblja; ako takve informacije nisu dostupne, početak izgradnje može se odnositi na broj novih projekata poslovne izgradnje započet tijekom izvještajnog razdoblja; |
| --- | --- |

(6)

„početak izgradnje” znači površina, u kvadratnim metrima, novih projekata poslovne izgradnje započetih tijekom izvještajnog razdoblja; ako takve informacije nisu dostupne, početak izgradnje može se odnositi na broj novih projekata poslovne izgradnje započet tijekom izvještajnog razdoblja;

| (7) | „trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine” (LTV-C) znači zbroj svih kredita ili tranši kredita osiguranih od strane korisnika kredita nekretninom na izvještajni datum koji se odnosi na trenutnu vrijednost nekretnine; |
| --- | --- |

(7)

„trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine” (LTV-C) znači zbroj svih kredita ili tranši kredita osiguranih od strane korisnika kredita nekretninom na izvještajni datum koji se odnosi na trenutnu vrijednost nekretnine;

| (8) | „trenutna vrijednost nekretnine” znači vrijednost nekretnine kako ju je procijenio neovisni vanjskih ili unutarnji procjenitelj; ako takva procjena nije dostupna, trenutna vrijednost nekretnine može se procijeniti korištenjem indeksa vrijednosti nekretnine koji je dovoljno granularan u odnosu na zemljopisnu lokaciju i vrstu nekretnine; ako tako takav indeks vrijednosti nekretnine također nije dostupan, može se koristiti indeks cijene nekretnine koji je dovoljno granularan u odnosu na zemljopisnu lokaciju i vrstu nekretnine nakon primjene odgovarajućeg smanjenja radi odražavanja smanjenja vrijednosti nekretnine; |
| --- | --- |

(8)

„trenutna vrijednost nekretnine” znači vrijednost nekretnine kako ju je procijenio neovisni vanjskih ili unutarnji procjenitelj; ako takva procjena nije dostupna, trenutna vrijednost nekretnine može se procijeniti korištenjem indeksa vrijednosti nekretnine koji je dovoljno granularan u odnosu na zemljopisnu lokaciju i vrstu nekretnine; ako tako takav indeks vrijednosti nekretnine također nije dostupan, može se koristiti indeks cijene nekretnine koji je dovoljno granularan u odnosu na zemljopisnu lokaciju i vrstu nekretnine nakon primjene odgovarajućeg smanjenja radi odražavanja smanjenja vrijednosti nekretnine;

| (9) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina); |
| --- | --- |

(9)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

| (10) | „omjer pokrića otplate duga” (DSCR) znači godišnji prihod od najma koji je ostvarila poslovna nekretnina, koja se najmanje djelomično financira dugom, oslobođena od poreza i svih operativnih troškova radi održavanja vrijednosti nekretnine, u odnosu na godišnju otplatu duga po kreditu osiguranom nekretninom; omjer se može odnositi na vrijednost u vrijeme odobravanja kredita (DSCR-O) ili njegovu trenutnu vrijednost (DSCR-C); |
| --- | --- |

(10)

„omjer pokrića otplate duga” (DSCR) znači godišnji prihod od najma koji je ostvarila poslovna nekretnina, koja se najmanje djelomično financira dugom, oslobođena od poreza i svih operativnih troškova radi održavanja vrijednosti nekretnine, u odnosu na godišnju otplatu duga po kreditu osiguranom nekretninom; omjer se može odnositi na vrijednost u vrijeme odobravanja kredita (DSCR-O) ili njegovu trenutnu vrijednost (DSCR-C);

| (11) | „omjer otplate duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita” (DSTI-O) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi prihod korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(11)

„omjer otplate duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita” (DSTI-O) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi prihod korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

| (12) | „omjer duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita” (DTI-O) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi prihod korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(12)

„omjer duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita” (DTI-O) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi prihod korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (13) | „raspoloživi prihod” znači ukupan godišnji raspoloživi prihod korisnika kredita kako je zabilježen od strane davatelja kredita u trenutku odobravanja hipotekarnog kredita, koji obuhvaća sve izvore prihoda umanjene za poreze (bez poreznih odbitaka) i premije (kao što su premije za zdravstvenu zaštitu, socijalno osiguranje ili zdravstveno osiguranje), a prije oduzimanja troškova; |
| --- | --- |

(13)

„raspoloživi prihod” znači ukupan godišnji raspoloživi prihod korisnika kredita kako je zabilježen od strane davatelja kredita u trenutku odobravanja hipotekarnog kredita, koji obuhvaća sve izvore prihoda umanjene za poreze (bez poreznih odbitaka) i premije (kao što su premije za zdravstvenu zaštitu, socijalno osiguranje ili zdravstveno osiguranje), a prije oduzimanja troškova;

| (14) | „kupac koji prvi put kupuje nekretninu” znači dužnik kojemu ranije nije bio odobren kredit za stambenu nekretninu; u slučaju da ima više od jednog dužnika (slučaj supotpisnika kredita za stambenu nekretninu) a jednome ili više dužnika je ranije odobren kredit za stambenu nekretninu, niti jedan od ovih dužnika ne smatra se kupcem koji prvi put kupuje nekretninu |
| --- | --- |

(14)

„kupac koji prvi put kupuje nekretninu” znači dužnik kojemu ranije nije bio odobren kredit za stambenu nekretninu; u slučaju da ima više od jednog dužnika (slučaj supotpisnika kredita za stambenu nekretninu) a jednome ili više dužnika je ranije odobren kredit za stambenu nekretninu, niti jedan od ovih dužnika ne smatra se kupcem koji prvi put kupuje nekretninu

| (15) | „tokovi kredita” znači svako novo izdanje kredita tijekom izvještajnog razdoblja; ponovni sporazumi o uvjetima kreditiranja trebali bi biti uključeni u novo izdanje ako ih davatelj kredita smatra novim ugovorima o kreditu; |
| --- | --- |

(15)

„tokovi kredita” znači svako novo izdanje kredita tijekom izvještajnog razdoblja; ponovni sporazumi o uvjetima kreditiranja trebali bi biti uključeni u novo izdanje ako ih davatelj kredita smatra novim ugovorima o kreditu;

| (16) | „kredit koji se amortizira u cijelosti” znači kredit za stambenu nekretninu koji se otplaćuje periodičnim otplatama glavnice u skladu s rasporedom otplate, tijekom trajanja kredita na način da je glavnica u cijelosti otplaćena kod dospijeća kredita: |
| --- | --- |

(16)

„kredit koji se amortizira u cijelosti” znači kredit za stambenu nekretninu koji se otplaćuje periodičnim otplatama glavnice u skladu s rasporedom otplate, tijekom trajanja kredita na način da je glavnica u cijelosti otplaćena kod dospijeća kredita:

| (17) | „nekretnina koja stvara prihod” znači sve nekretnine koje stvaraju prihod od davanja u najam ili od dobiti od prodaje nekretnine; |
| --- | --- |

(17)

„nekretnina koja stvara prihod” znači sve nekretnine koje stvaraju prihod od davanja u najam ili od dobiti od prodaje nekretnine;

| (18) | „omjer pokrića kamate” (ICR) znači ukupan godišnji prihod od najma (tj. prije operativnih troškova i poreza) koji nastaje od imovine kupljene radi davanja u najam ili neto godišnji prihod od najma koji nastane od poslovne nekretnine ili skupa nekretnina u odnosu na godišnji trošak kamata kredita osiguranog nekretninom ili skupom nekretnina; omjer se može odnositi na njegovu vrijednost u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O) ili njegovu trenutnu vrijednost (ICR-C); |
| --- | --- |

(18)

„omjer pokrića kamate” (ICR) znači ukupan godišnji prihod od najma (tj. prije operativnih troškova i poreza) koji nastaje od imovine kupljene radi davanja u najam ili neto godišnji prihod od najma koji nastane od poslovne nekretnine ili skupa nekretnina u odnosu na godišnji trošak kamata kredita osiguranog nekretninom ili skupom nekretnina; omjer se može odnositi na njegovu vrijednost u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O) ili njegovu trenutnu vrijednost (ICR-C);

| (19) | „rezervacije za gubitke po kreditima” znači ukupan iznos rezervacija za portfelje kredita radi mogućih budućih gubitaka po kreditima; |
| --- | --- |

(19)

„rezervacije za gubitke po kreditima” znači ukupan iznos rezervacija za portfelje kredita radi mogućih budućih gubitaka po kreditima;

| (20) | „isplaćeni krediti” znači ukupni krediti za stambene nekretnine (u broju kredita ili iznosu kredita) odobreni u izvještajnom razdoblju; |
| --- | --- |

(20)

„isplaćeni krediti” znači ukupni krediti za stambene nekretnine (u broju kredita ili iznosu kredita) odobreni u izvještajnom razdoblju;

| (21) | „otplata kredita” znači kombinirana otplata kamate i glavnice kredita za stambene nekretnine korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedne godine); |
| --- | --- |

(21)

„otplata kredita” znači kombinirana otplata kamate i glavnice kredita za stambene nekretnine korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedne godine);

| (22) | „omjer otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita” (LSTI-O) znači godišnja otplata kredita za stambene nekretnine u odnosu na ukupan godišnji raspoloživi prihod korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(22)

„omjer otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita” (LSTI-O) znači godišnja otplata kredita za stambene nekretnine u odnosu na ukupan godišnji raspoloživi prihod korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (23) | „omjer kredita i troška” (LTC) znači početni iznos svih kredita odobrenih u odnosu na iznos troška povezan s izgradnjom nekretnine do njezinog dovršetka; |
| --- | --- |

(23)

„omjer kredita i troška” (LTC) znači početni iznos svih kredita odobrenih u odnosu na iznos troška povezan s izgradnjom nekretnine do njezinog dovršetka;

| (24) | „omjer kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita” (LTI-O) znači zbroj svih kredita ili tranši kredita osiguranih od strane korisnika kredita nekretninama u vrijeme odobravanja kredita u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi prihod korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(24)

„omjer kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita” (LTI-O) znači zbroj svih kredita ili tranši kredita osiguranih od strane korisnika kredita nekretninama u vrijeme odobravanja kredita u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi prihod korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (25) | „omjer kredita i najma u vrijeme odobravanja kredita” (LTR-O) znači kredit kupcu za kupnju nekretnine radi davanja u najam u vrijeme odobravanja kredita u odnosu na bruto godišnji prihod od najma (tj. prije operativnih troškova i poreza) koji nastaje iz nekretnine koja je kupljena radi davanja u najam; |
| --- | --- |

(25)

„omjer kredita i najma u vrijeme odobravanja kredita” (LTR-O) znači kredit kupcu za kupnju nekretnine radi davanja u najam u vrijeme odobravanja kredita u odnosu na bruto godišnji prihod od najma (tj. prije operativnih troškova i poreza) koji nastaje iz nekretnine koja je kupljena radi davanja u najam;

| (26) | „omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita” (LTV-O) znači zbroj svih kredita ili tranši kredita osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(26)

„omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita” (LTV-O) znači zbroj svih kredita ili tranši kredita osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (27) | „dospijeće u vrijeme odobravanja kredita” znači trajanje ugovora o kreditu za stambenu nekretninu izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(27)

„dospijeće u vrijeme odobravanja kredita” znači trajanje ugovora o kreditu za stambenu nekretninu izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

| (28) | „nacionalno makrobonitetno tijelo” znači tijelo kojem je nacionalno zakonodavstvo povjerilo vođenje makrobonitetne politike kako je preporučeno u Preporuci B Preporuke ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike (9); |
| --- | --- |

(28)

„nacionalno makrobonitetno tijelo” znači tijelo kojem je nacionalno zakonodavstvo povjerilo vođenje makrobonitetne politike kako je preporučeno u Preporuci B Preporuke ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike (9);

| (29) | „neamortizirajući kredit” znači kredit za kupnju stambene nekretnine obilježen, u najvećem dijelu periodičnim plaćanjima kamata; prema potrebi, neamortizirajući krediti za koje postoje mehanizmi za otplatu, trebaju se posebno utvrditi; |
| --- | --- |

(29)

„neamortizirajući kredit” znači kredit za kupnju stambene nekretnine obilježen, u najvećem dijelu periodičnim plaćanjima kamata; prema potrebi, neamortizirajući krediti za koje postoje mehanizmi za otplatu, trebaju se posebno utvrditi;

| (30) | „loši krediti” znači sve kreditne izloženosti koje udovoljavaju jednom ili oba sljedeća kriterija:






  (a) | značajne izloženosti koje su dospjele prije više od 90 dana; |
| --- | --- | --- |

(30)

„loši krediti” znači sve kreditne izloženosti koje udovoljavaju jednom ili oba sljedeća kriterija:

(a)

značajne izloženosti koje su dospjele prije više od 90 dana;

| (b) | procijenjeno je da nije vjerojatno da će dužnik platiti svoje kreditne obveze u cijelosti bez unovčenja kolaterala, neovisno o postojanju bilo kojeg dospjelog iznosa ili broja dana koji su protekli od dospijeća; |
| --- | --- |

(b)

procijenjeno je da nije vjerojatno da će dužnik platiti svoje kreditne obveze u cijelosti bez unovčenja kolaterala, neovisno o postojanju bilo kojeg dospjelog iznosa ili broja dana koji su protekli od dospijeća;

| (31) | „kredit za nekretninu u kojom se koristi vlasnik” znači zbroj svih kredita za kupnju stambenih nekretnina ili tranši kredita osiguranih od strane dužnika, stambenom nekretninom u kojom se koristi vlasnik u vrijeme odobravanja kredita. |
| --- | --- |

(31)

„kredit za nekretninu u kojom se koristi vlasnik” znači zbroj svih kredita za kupnju stambenih nekretnina ili tranši kredita osiguranih od strane dužnika, stambenom nekretninom u kojom se koristi vlasnik u vrijeme odobravanja kredita.

| (32) | „nekretnina kojom se koristi vlasnik” znači stambena nekretnina u vlasništvu privatnog kućanstva s ciljem osiguravanja stanovanja vlasniku; |
| --- | --- |

(32)

„nekretnina kojom se koristi vlasnik” znači stambena nekretnina u vlasništvu privatnog kućanstva s ciljem osiguravanja stanovanja vlasniku;

| (33) | „djelomično amortizirajući krediti” znači kombinacija višestrukih kredita za kupnju stambenih nekretnina različitih vrsta amortizacije; |
| --- | --- |

(33)

„djelomično amortizirajući krediti” znači kombinacija višestrukih kredita za kupnju stambenih nekretnina različitih vrsta amortizacije;

| (34) | „nekretnine u izgradnji” znači sve nekretnine koje su još u izgradnji s namjerom da osiguraju, nakon dovršetka izgradnje, prihod svom vlasniku u obliku najma ili dobiti od njene prodaje; ne uključuje rušenje zgrada ili prostore koji se raščišćavaju radi moguće izgradnje u budućnosti; |
| --- | --- |

(34)

„nekretnine u izgradnji” znači sve nekretnine koje su još u izgradnji s namjerom da osiguraju, nakon dovršetka izgradnje, prihod svom vlasniku u obliku najma ili dobiti od njene prodaje; ne uključuje rušenje zgrada ili prostore koji se raščišćavaju radi moguće izgradnje u budućnosti;

| (35) | „indeks vrijednosti nekretnine” znači indeks koji označuje promjene u cijeni i kvaliteti nekretnine tijekom vremena kao što je indeks izveden na temelju podataka o transakciji; |
| --- | --- |

(35)

„indeks vrijednosti nekretnine” znači indeks koji označuje promjene u cijeni i kvaliteti nekretnine tijekom vremena kao što je indeks izveden na temelju podataka o transakciji;

| (36) | „najamnina” znači iznos novca koji najmoprimac stvarno plaća vlasniku nekretnine bez poticaja (npr. razdoblja besplatnog najma, doprinosi za obnovu) i naknade; |
| --- | --- |

(36)

„najamnina” znači iznos novca koji najmoprimac stvarno plaća vlasniku nekretnine bez poticaja (npr. razdoblja besplatnog najma, doprinosi za obnovu) i naknade;

| (37) | „prinos od najma” znači omjer godišnje najamnine u odnosu na tržišnu vrijednost nekretnine; |
| --- | --- |

(37)

„prinos od najma” znači omjer godišnje najamnine u odnosu na tržišnu vrijednost nekretnine;

| (38) | „stambena nekretnina” (RRE) znači nekretnina koja se nalazi na domaćem području, koja se koristi za potrebe stanovanja, stečena, izgrađena ili obnovljena od strane privatnog kućanstva, a koja nije označena kao poslovna nekretnina. Ako nekretnina ima mješovitu upotrebu, trebala bi se smatrati različitim nekretninama (primjerice na temelju površine namijenjene za pojedinu upotrebu) kad god je moguće napraviti takvu raščlambu, u protivnom, nekretnina se može klasificirati sukladno njenoj prevladavajućoj upotrebi; |
| --- | --- |

(38)

„stambena nekretnina” (RRE) znači nekretnina koja se nalazi na domaćem području, koja se koristi za potrebe stanovanja, stečena, izgrađena ili obnovljena od strane privatnog kućanstva, a koja nije označena kao poslovna nekretnina. Ako nekretnina ima mješovitu upotrebu, trebala bi se smatrati različitim nekretninama (primjerice na temelju površine namijenjene za pojedinu upotrebu) kad god je moguće napraviti takvu raščlambu, u protivnom, nekretnina se može klasificirati sukladno njenoj prevladavajućoj upotrebi;

| (39) | „kredit za stambenu nekretninu” znači kredit odobren privatnom kućanstvu osiguran stambenom nekretninom neovisno o namjeni kredita; |
| --- | --- |

(39)

„kredit za stambenu nekretninu” znači kredit odobren privatnom kućanstvu osiguran stambenom nekretninom neovisno o namjeni kredita;

| (40) | „okvir za praćenje rizika” znači redovan postupak praćenja i procjene sistemskih rizika koji proizlaze iz domaćeg tržišta nekretnina, na temelju solidnih analitičkih metoda i dovoljno reprezentativnih podataka; |
| --- | --- |

(40)

„okvir za praćenje rizika” znači redovan postupak praćenja i procjene sistemskih rizika koji proizlaze iz domaćeg tržišta nekretnina, na temelju solidnih analitičkih metoda i dovoljno reprezentativnih podataka;

| (41) | „dovoljno reprezentativni podaci” znači podaci dobiveni tehnikama uzorkovanja koje se odnose na odgovarajuće značajke za koje je poznato da su prisutne u statističkoj populaciji; nisu predviđene posebne tehnike uzorkovanja, a nacionalne prakse se smatraju prikladnim, sve dok se, prema stručnoj prosudbi, mogu smatrati da daju nepristrane rezultate; |
| --- | --- |

(41)

„dovoljno reprezentativni podaci” znači podaci dobiveni tehnikama uzorkovanja koje se odnose na odgovarajuće značajke za koje je poznato da su prisutne u statističkoj populaciji; nisu predviđene posebne tehnike uzorkovanja, a nacionalne prakse se smatraju prikladnim, sve dok se, prema stručnoj prosudbi, mogu smatrati da daju nepristrane rezultate;

| (42) | „stopa slobodnih nekretnina” znači površina dostupna za najam u odnosu na ukupnu površinu nekretnine; |
| --- | --- |

(42)

„stopa slobodnih nekretnina” znači površina dostupna za najam u odnosu na ukupnu površinu nekretnine;

| (43) | „prilagodbe vrednovanja u za investicije” znači troškovi koje snosi investitor radi odražavanja mogućih budućih gubitaka od ulaganja zbog prevladavajućih uvjeta na tržištu; |
| --- | --- |

(43)

„prilagodbe vrednovanja u za investicije” znači troškovi koje snosi investitor radi odražavanja mogućih budućih gubitaka od ulaganja zbog prevladavajućih uvjeta na tržištu;

| (44) | „vrijednost u vrijeme odobravanja kredita” znači niža od transakcijske vrijednosti nekretnine (primjerice, kako je navedena u javnobilježničkoj potvrdi) i vrijednosti kako ju je procijenio neovisni vanjski ili unutarnji procjenitelj u vrijeme odobravanja kredita; ako je dostupna samo jedna vrijednost, potrebno je koristiti tu vrijednost. |
| --- | --- |

(44)

„vrijednost u vrijeme odobravanja kredita” znači niža od transakcijske vrijednosti nekretnine (primjerice, kako je navedena u javnobilježničkoj potvrdi) i vrijednosti kako ju je procijenio neovisni vanjski ili unutarnji procjenitelj u vrijeme odobravanja kredita; ako je dostupna samo jedna vrijednost, potrebno je koristiti tu vrijednost.

2.   Kriteriji za provedbu

| 1. | Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu Preporuke:






  (a) | Preporuka obuhvaća samo pokazatelje potrebne za potrebe financijske stabilnosti i za koje su utvrđene praznine u podacima; |
| --- | --- | --- |

1.

Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu Preporuke:

(a)

Preporuka obuhvaća samo pokazatelje potrebne za potrebe financijske stabilnosti i za koje su utvrđene praznine u podacima;

| (b) | potrebno je obratiti dužnu pažnju na načelo razmjernosti, uzimajući u obzir:






  i. | veličinu i kretanja tržišta poslovnih i stambenih nekretnina u državama članicama; |
| --- | --- | --- |

(b)

potrebno je obratiti dužnu pažnju na načelo razmjernosti, uzimajući u obzir:

i.

veličinu i kretanja tržišta poslovnih i stambenih nekretnina u državama članicama;

| ii. | ovlasti svakog nacionalnog makrobonitetnog dijela; |
| --- | --- |

ii.

ovlasti svakog nacionalnog makrobonitetnog dijela;

| iii. | svrhu i sadržaj svake Preporuke; |
| --- | --- |

iii.

svrhu i sadržaj svake Preporuke;

| (c) | prilikom procjene provedbe Preporuka od A do D, potrebno je obratiti dužnu pažnju na napredak ostvaren u odnosu na prikupljanje podatka na razini Unije kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. |
| --- | --- |

(c)

prilikom procjene provedbe Preporuka od A do D, potrebno je obratiti dužnu pažnju na napredak ostvaren u odnosu na prikupljanje podatka na razini Unije kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15.

| (d) | posebni kriteriji za usklađenost s preporukama od A do E navedeni su u Prilogu I. ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

(d)

posebni kriteriji za usklađenost s preporukama od A do E navedeni su u Prilogu I. ovoj Preporuci.

| 2. | Od adresata se traži da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:






  (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- | --- |

2.

Od adresata se traži da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | ocjenu funkcioniranja poduzetih radnji u odnosu na ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

ocjenu funkcioniranja poduzetih radnji u odnosu na ciljeve ove Preporuke;

| (c) | podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski raspored za praćenje

Od adresata se traži da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

| 1. | Preporuka A







  (a) | Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2018. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke A. |
| --- | --- | --- |

1.

Preporuka A

(a)

Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2018. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke A.

| (b) | Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2020. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A. |
| --- | --- |

(b)

Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2020. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A.

| 2. | Preporuka B







  (a) | Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2018. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke B. |
| --- | --- | --- |

2.

Preporuka B

(a)

Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2018. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke B.

| (b) | Nacionala makrobonitetna tijela obvezna su dostaviti do 31. prosinca 2020. ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke B. |
| --- | --- |

(b)

Nacionala makrobonitetna tijela obvezna su dostaviti do 31. prosinca 2020. ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke B.

| 3. | Preporuka C







  (a) | Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2018. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke C. |
| --- | --- | --- |

3.

Preporuka C

(a)

Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2018. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, za provedbu Preporuke C.

| (b) | Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2020. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke C. |
| --- | --- |

(b)

Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2020. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke C.

| 4. | Preporuka D







  (a) | Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2018. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, o provedbi Preporuke D. |
| --- | --- | --- |

4.

Preporuka D

(a)

Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2018. dostaviti ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o već dostupnim informacijama, ili za koje se očekuje da će biti dostupne, o provedbi Preporuke D.

| (b) | Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2020. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke D. |
| --- | --- |

(b)

Nacionalna makrobonitetna tijela obvezna su do 31. prosinca 2020. dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke D.

| 5. | Preporuka E







  (a) | Europska nadzorna tijela obvezna su do 31. prosinca 2017. utvrditi obrazac za objavu podataka o izloženosti subjekata obuhvaćenih njihovim nadzorom za svako od nacionalnih tržišta poslovnih nekretnina u Uniji; |
| --- | --- | --- |

5.

Preporuka E

(a)

Europska nadzorna tijela obvezna su do 31. prosinca 2017. utvrditi obrazac za objavu podataka o izloženosti subjekata obuhvaćenih njihovim nadzorom za svako od nacionalnih tržišta poslovnih nekretnina u Uniji;

| (b) | Europska nadzorna tijela obvezna su do 30. lipnja 2018. objaviti podatke iz točke (a) sa stanjem na dan 31. prosinca 2017. |
| --- | --- |

(b)

Europska nadzorna tijela obvezna su do 30. lipnja 2018. objaviti podatke iz točke (a) sa stanjem na dan 31. prosinca 2017.

| (c) | Nacionalna nadzorna tijela obvezna su od 31. ožujka 2019. na godišnjoj osnovi objavljivati podatke iz točke (a) sa stanjem na dan 31. prosinca prethodne godine. |
| --- | --- |

(c)

Nacionalna nadzorna tijela obvezna su od 31. ožujka 2019. na godišnjoj osnovi objavljivati podatke iz točke (a) sa stanjem na dan 31. prosinca prethodne godine.

4.   Nadzor i ocjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja, kada je to potrebno; |
| --- | --- | --- |

1.

Tajništvo ESRB-a će:

(a)

pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja, kada je to potrebno;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoći na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru putem Upravljačkog odbora. |
| --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoći na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru putem Upravljačkog odbora.

| 2. | Opći odbor će ocijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća, i kada je to potrebno, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Opći odbor će ocijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća, i kada je to potrebno, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 31. listopada 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

2

(3)  ESRB, Izvješće o stambenim nekretninama i financijskoj stabilnosti u EU, prosinac 2015.

3

Izvješće o stambenim nekretninama i financijskoj stabilnosti u EU,

(4)  ESRB, Izvješće o poslovnim nekretninama i financijskoj stabilnosti u EU, prosinac 2015.

4

Izvješće o poslovnim nekretninama i financijskoj stabilnosti u EU,

(5)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

5

(6)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

6

(7)  Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13) (SL L 144, 1.6.2016., str. 44.).

7

(8)  Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja malim kreditnim institucijama pod uvjetom da ukupan doprinos svih kreditnih institucija kojima je odobreno odstupanje, ukupnom nepodmirenom iznosu kredita u državi članici izvjestiteljici ne premašuje 2 %.

8

(9)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

9

---

PRILOG I.

KRITERIJI USKLAĐENOSTI ZA PREPORUKE

1.   Preporuka A

Smatrat će se da su nacionalna makrobonitetna tijela usklađena s preporukama A(1) i A(2), kada ona:

| (a) | procjenjuju jesu li odgovarajući pokazatelji o standardima kreditiranja za kredite za kupnju stambenih nekretnina uzeti u obzir ili provedeni u okviru praćenja rizika sektora poslovnih nekretnina u njihovoj državi; |
| --- | --- |

(a)

procjenjuju jesu li odgovarajući pokazatelji o standardima kreditiranja za kredite za kupnju stambenih nekretnina uzeti u obzir ili provedeni u okviru praćenja rizika sektora poslovnih nekretnina u njihovoj državi;

| (b) | procjenjuju napredak u korištenju pokazatelja navedenih u Preporuci A(1) za takvo praćenje; |
| --- | --- |

(b)

procjenjuju napredak u korištenju pokazatelja navedenih u Preporuci A(1) za takvo praćenje;

| (c) | procjenjuju opseg do kojega su već dostupne informacije ili za koje se očekuje da će biti dostupne u budućnosti o odgovarajućim pokazateljima dovoljno reprezentativne za sadašnje standarde kreditiranja na njihovom tržištu kredita za kupnju stambenih nekretnina; |
| --- | --- |

(c)

procjenjuju opseg do kojega su već dostupne informacije ili za koje se očekuje da će biti dostupne u budućnosti o odgovarajućim pokazateljima dovoljno reprezentativne za sadašnje standarde kreditiranja na njihovom tržištu kredita za kupnju stambenih nekretnina;

| (d) | procjenjuju predstavlja li kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam značajan izvor rizika koji proizlazi iz domaćeg građevinskog sektora ili čini značajan udio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina; |
| --- | --- |

(d)

procjenjuju predstavlja li kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam značajan izvor rizika koji proizlazi iz domaćeg građevinskog sektora ili čini značajan udio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina;

| (e) | u slučajevima kada se kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam smatra značajnim izvorom rizika koji proizlazi iz domaćeg građevinskog sektora ili čini značajan dio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina, procjenjuju napredak korištenja pokazatelja za praćenje rizika navedenog u Preporuci A(2). |
| --- | --- |

(e)

u slučajevima kada se kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam smatra značajnim izvorom rizika koji proizlazi iz domaćeg građevinskog sektora ili čini značajan dio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina, procjenjuju napredak korištenja pokazatelja za praćenje rizika navedenog u Preporuci A(2).

Smatrat će se da nacionalna makrobonitetna tijela udovoljavanju preporukama A(3) i A(4) kada ona:

| (a) | osiguravaju donošenje metoda navedenih u Prilogu IV. za izračun pokazatelja navedenih u preporukama A(1) i A(2); |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju donošenje metoda navedenih u Prilogu IV. za izračun pokazatelja navedenih u preporukama A(1) i A(2);

| (b) | u slučajevima kada se koristi druga metoda osim one navedene u Prilogu IV. za izračun odgovarajućih pokazatelja, izvješćuju o tehničkim značajkama metode i njezinoj učinkovitosti u praćenju rizika koji proizlaze iz sektora stambenih nekretnina; |
| --- | --- |

(b)

u slučajevima kada se koristi druga metoda osim one navedene u Prilogu IV. za izračun odgovarajućih pokazatelja, izvješćuju o tehničkim značajkama metode i njezinoj učinkovitosti u praćenju rizika koji proizlaze iz sektora stambenih nekretnina;

| (c) | osiguravaju da se odgovarajući pokazatelji navedeni u preporukama A(1) i A(2) koriste radi praćenja rizika u sektoru stambenih nekretnina najmanje na godišnjoj osnovi. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju da se odgovarajući pokazatelji navedeni u preporukama A(1) i A(2) koriste radi praćenja rizika u sektoru stambenih nekretnina najmanje na godišnjoj osnovi.

2.   Preporuka B

Smatrat će se da nacionalna makrobonitetna tijela udovoljavaju preporukama B(1) i B(2) ako:

| (a) | procjenjuju napredak u praćenju jednovarijantne raspodjele i odabranih zajedničkih raspodjela odgovarajućih pokazatelja kako su navedeni u obrascu A Priloga II.; |
| --- | --- |

(a)

procjenjuju napredak u praćenju jednovarijantne raspodjele i odabranih zajedničkih raspodjela odgovarajućih pokazatelja kako su navedeni u obrascu A Priloga II.;

| (b) | procjenjuju napredak pri korištenju informacija navedenih u Preporuci B(2) i obrascu A Priloga II. kao smjernica za praćenje relevantnih rizika. |
| --- | --- |

(b)

procjenjuju napredak pri korištenju informacija navedenih u Preporuci B(2) i obrascu A Priloga II. kao smjernica za praćenje relevantnih rizika.

U slučajevima kada se kupnja stambene nekretnine radi davanja u najam smatra značajnim izvorom rizika koji proizlazi iz domaćeg građevinskog sektora ili čini značajan dio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja za kupnju stambenih nekretnina, smatrat će se da nacionalna makrobonitetna tijela udovoljavaju Preporuci B(3) kada ona:

| (a) | procjenjuju napredak u vezi s odvojenim praćenjem odgovarajućih pokazatelja za kupnju stambenih nekretnina radi davanja u najam i nekretnina koje koristi vlasnik; |
| --- | --- |

(a)

procjenjuju napredak u vezi s odvojenim praćenjem odgovarajućih pokazatelja za kupnju stambenih nekretnina radi davanja u najam i nekretnina koje koristi vlasnik;

| (b) | procjenjuju napredak u vezi s praćenjem relevantnih podataka raščlanjenih prema dimenzijama kako je navedeno u obrascima A i B Priloga II. |
| --- | --- |

(b)

procjenjuju napredak u vezi s praćenjem relevantnih podataka raščlanjenih prema dimenzijama kako je navedeno u obrascima A i B Priloga II.

3.   Preporuka C

Smatrat će se da nacionalna makrobonitetna tijela udovoljavaju Preporukama C(1) i C(2) kada:

| (a) | procjenjuju jesu li uzeti u obzir ili primijenjeni odgovarajući pokazatelji za domaće izloženosti poslovnih nekretnina u okviru praćenja rizika za sektor poslovnih nekretnina u svojoj državi; |
| --- | --- |

(a)

procjenjuju jesu li uzeti u obzir ili primijenjeni odgovarajući pokazatelji za domaće izloženosti poslovnih nekretnina u okviru praćenja rizika za sektor poslovnih nekretnina u svojoj državi;

| (b) | osiguravaju uključivanje okvira za praćenje rizika pokazatelja na fizičkom tržištu, pokazatelja kreditnih izloženosti financijskog sustava i pokazatelja standarda kreditiranja; kada prikupljanje ovih vrsta pokazatelja na fizičkom tržištu nije u okviru ovlasti makrobonitetnog tijela, ta će se ta nemogućnost smatrati dovoljnom za objašnjavanje nepostupanja odgovarajućeg tijela u fazi procjene; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju uključivanje okvira za praćenje rizika pokazatelja na fizičkom tržištu, pokazatelja kreditnih izloženosti financijskog sustava i pokazatelja standarda kreditiranja; kada prikupljanje ovih vrsta pokazatelja na fizičkom tržištu nije u okviru ovlasti makrobonitetnog tijela, ta će se ta nemogućnost smatrati dovoljnom za objašnjavanje nepostupanja odgovarajućeg tijela u fazi procjene;

| (c) | procjenjuju predstavljaju li ulaganja značajan izvor financiranja za domaći sektor poslovnih nekretnina; |
| --- | --- |

(c)

procjenjuju predstavljaju li ulaganja značajan izvor financiranja za domaći sektor poslovnih nekretnina;

| (d) | u slučajevima kada se ulaganja smatraju značajnim izvorom financiranja za domaći sektor poslovnih nekretnina, procjenjuju napredak u vezi s korištenjem dodatnih pokazatelja za praćenje rizika navedenih u Preporuci C(2); |
| --- | --- |

(d)

u slučajevima kada se ulaganja smatraju značajnim izvorom financiranja za domaći sektor poslovnih nekretnina, procjenjuju napredak u vezi s korištenjem dodatnih pokazatelja za praćenje rizika navedenih u Preporuci C(2);

| (e) | procjenjuju napredak u odnosu na uporabu pokazatelja utvrđenih barem u Preporuci C(1), i prema potrebi, u Preporuci C(2); |
| --- | --- |

(e)

procjenjuju napredak u odnosu na uporabu pokazatelja utvrđenih barem u Preporuci C(1), i prema potrebi, u Preporuci C(2);

| (f) | procjenjuju jesu li informacije o ovim pokazateljima (koje su već dostupne ili za koje se očekuje da će biti dostupne) dovoljno reprezentativne za domaće tržište poslovnih nekretnina. |
| --- | --- |

(f)

procjenjuju jesu li informacije o ovim pokazateljima (koje su već dostupne ili za koje se očekuje da će biti dostupne) dovoljno reprezentativne za domaće tržište poslovnih nekretnina.

Smatrat će se da nacionalna makrobonitetna tijela udovoljavaju preporukama C(3) i C(4) kada:

| (a) | osiguravaju donošenje metoda za izračun pokazatelja navedenih u Preporuci C(1) i Preporuci C(2) kako je navedeno u Prilogu V. i kada je primjenjivo, za poslovne nekretnine u Prilogu IV.; |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju donošenje metoda za izračun pokazatelja navedenih u Preporuci C(1) i Preporuci C(2) kako je navedeno u Prilogu V. i kada je primjenjivo, za poslovne nekretnine u Prilogu IV.;

| (b) | u slučajevima kada se koristi druga metoda osim one navedene u Prilogu IV. i Prilogu V. za izračun odgovarajućih pokazatelja, izvješćuju o tehničkim značajkama metoda i njihovoj učinkovitosti u praćenju rizika koji proizlaze iz sektora poslovnih nekretnina; |
| --- | --- |

(b)

u slučajevima kada se koristi druga metoda osim one navedene u Prilogu IV. i Prilogu V. za izračun odgovarajućih pokazatelja, izvješćuju o tehničkim značajkama metoda i njihovoj učinkovitosti u praćenju rizika koji proizlaze iz sektora poslovnih nekretnina;

| (c) | osiguravaju da se koriste pokazatelji navedeni u Preporuci C(1) radi praćenja napretka u sektoru poslovnih nekretnina najmanje tromjesečno za pokazatelje fizičkog tržišta, tokove kreditiranja (uključujući tokove loših kredita i rezervacija za gubitke po kreditima) i odgovarajućih standarda kreditiranja, i najmanje jednom godišnje za stanja kredita (uključujući stanja loših kredita, rezervacija za gubitke po kreditima) i odgovarajućih standarda kreditiranja. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju da se koriste pokazatelji navedeni u Preporuci C(1) radi praćenja napretka u sektoru poslovnih nekretnina najmanje tromjesečno za pokazatelje fizičkog tržišta, tokove kreditiranja (uključujući tokove loših kredita i rezervacija za gubitke po kreditima) i odgovarajućih standarda kreditiranja, i najmanje jednom godišnje za stanja kredita (uključujući stanja loših kredita, rezervacija za gubitke po kreditima) i odgovarajućih standarda kreditiranja.

| (d) | u slučajevima kada se ulaganja smatraju značajnim izvorom financiranja za domaći sektor poslovnih nekretnina, osiguravaju da se pokazatelji navedeni u Preporuci C(2) upotrebljavaju za praćenje kretanja u sektoru poslovnih nekretnina najmanje tromjesečno za tokove investicija (uključujući prilagodbe vrednovanja za investicije) i najmanje jednom godišnje za stanja ulaganja (uključujući prilagodbe vrednovanja za investicije). |
| --- | --- |

(d)

u slučajevima kada se ulaganja smatraju značajnim izvorom financiranja za domaći sektor poslovnih nekretnina, osiguravaju da se pokazatelji navedeni u Preporuci C(2) upotrebljavaju za praćenje kretanja u sektoru poslovnih nekretnina najmanje tromjesečno za tokove investicija (uključujući prilagodbe vrednovanja za investicije) i najmanje jednom godišnje za stanja ulaganja (uključujući prilagodbe vrednovanja za investicije).

4.   Preporuka D

Smatrat će se da nacionalna makrobonitetna tijela udovoljavaju Preporuci D ako:

| (a) | procjenjuju napredak u praćenju odgovarajućih pokazatelja kako su navedeni u obrascima A, B i C Priloga III.; |
| --- | --- |

(a)

procjenjuju napredak u praćenju odgovarajućih pokazatelja kako su navedeni u obrascima A, B i C Priloga III.;

| (b) | procjenjuju napredak pri korištenju odgovarajućih informacija kako su navedene u Preporuci D(2) i navedene u obrascima A, B i C Priloga III. kao smjernice za praćenje odgovarajućih rizika; |
| --- | --- |

(b)

procjenjuju napredak pri korištenju odgovarajućih informacija kako su navedene u Preporuci D(2) i navedene u obrascima A, B i C Priloga III. kao smjernice za praćenje odgovarajućih rizika;

| (c) | u slučajevima kada se ulaganja smatraju značajnim izvorom financiranja za domaći sektor poslovnih nekretnina, procjenjuju napredak u odnosu na upotrebu bitnih informacija kako je određeno u Preporuci D(3) i navedeno u obrascu B Prilogu III. kao uputa za praćenje odgovarajućih rizika. |
| --- | --- |

(c)

u slučajevima kada se ulaganja smatraju značajnim izvorom financiranja za domaći sektor poslovnih nekretnina, procjenjuju napredak u odnosu na upotrebu bitnih informacija kako je određeno u Preporuci D(3) i navedeno u obrascu B Prilogu III. kao uputa za praćenje odgovarajućih rizika.

| (d) | u slučajevima kada se koriste dodatni pokazatelji za praćenje napretka u sektoru poslovnih nekretnina, dostavljaju dodatne informacije korištene za praćenje rizika. |
| --- | --- |

(d)

u slučajevima kada se koriste dodatni pokazatelji za praćenje napretka u sektoru poslovnih nekretnina, dostavljaju dodatne informacije korištene za praćenje rizika.

5.   Preporuka E

Smatrat će se da europska nadzorna tijela udovoljavaju Preporuci E ako:

| (a) | utvrde obrazac za objavu podataka o izloženostima subjekata temeljem obuhvata svoga nadzora na svakom nacionalnom tržištu poslovnih nekretnina u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

utvrde obrazac za objavu podataka o izloženostima subjekata temeljem obuhvata svoga nadzora na svakom nacionalnom tržištu poslovnih nekretnina u Uniji;

| (b) | najmanje jednom godišnje objavljuju agregirane podatke prikupljene temeljem postojećih izvještajnih zahtjeva o izloženostima subjekata koji su u obuhvatu njihovog nadzora na svakom tržištu poslovnih nekretnina u Uniji. |
| --- | --- |

(b)

najmanje jednom godišnje objavljuju agregirane podatke prikupljene temeljem postojećih izvještajnih zahtjeva o izloženostima subjekata koji su u obuhvatu njihovog nadzora na svakom tržištu poslovnih nekretnina u Uniji.

---

PRILOG II.

INDIKATIVNI OBRASCI ZA POKAZATELJE GRAĐEVINSKOG SEKTORA STAMBENIH NEKRETNINA

1.   Obrazac A: pokazatelji i povezane raščlambe za kredite za stambene nekretnine

| TOKOVI =
  novo izdanje kredita za kupnju stambenih nekretnina unutar izvještajnog razdoblja, kako je procijenjeno od strane zajmodavca. Nacionalna makrobonitetna tijela koja su u stanju razlikovati doista nove kredite za kupnju stambenih nekretnina i ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja, imaju mogućnost utvrditi ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja kao posebnu raščlambu.


  STANJA:
  Podaci za stanja hipotekarnih kredita na izvještajni datum (npr. krajem godine)


  nv =
  iznos u nacionalnoj valuti


  # =
  broj ugovora


  y =
  godina(e)


  Avg =
  prosjek odgovarajućeg omjera


  o/w =
  od toga. |
| --- |

TOKOVI =
  novo izdanje kredita za kupnju stambenih nekretnina unutar izvještajnog razdoblja, kako je procijenjeno od strane zajmodavca. Nacionalna makrobonitetna tijela koja su u stanju razlikovati doista nove kredite za kupnju stambenih nekretnina i ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja, imaju mogućnost utvrditi ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja kao posebnu raščlambu.

STANJA:
  Podaci za stanja hipotekarnih kredita na izvještajni datum (npr. krajem godine)

nv =
  iznos u nacionalnoj valuti

# =
  broj ugovora

y =
  godina(e)

Avg =
  prosjek odgovarajućeg omjera

o/w =
  od toga.

JEDNOVARIJANTNA RASPODJELA

| Pregled portfelja hipotekarnih kredita za stambene nekretnine | | TOKOVI | | | Omjer servisiranja kredita i prihoda kod odobrenja (LSTI-O) | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isplaćeni krediti | | nv,# | | | PONDERIRANI PROSJEK | | Avg (u %) |
| o/w kupoprodaja s namjerom najma | | nv,# | | | o/w kupoprodaja s namjerom najma | | Avg (u %) |
| o/w nekretnina kojom se koristi vlasnik | | nv,# | | | o/w nekretnina kojom se koristi vlasnik | | Avg (u %) |
| o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu | | nv,# | | | o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu | | Avg (u %) |
| o/w krediti u stranoj valuti | | nv,# | | | o/w krediti u stranoj valuti | | Avg (u %) |
| o/w u cijelosti amortizirajući | | nv,# | | | o/w u cijelosti amortizirajući | | Avg (u %) |
| o/w djelomično amortizirajući | | nv,# | | | o/w djelomično amortizirajući | | Avg (u %) |
| o/w neamortizirajući (*1) | | nv,# | | | o/w neamortizirajući (*1) | | Avg (u %) |
| o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | | o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | Avg (u %) |
| o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | | o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | Avg (u %) |
| o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | | o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | Avg (u %) |
| o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | | o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | Avg (u %) |
| o/w sklopljen ponovni sporazum (fakultativno) | | nv,# | | | RASPODJELA | | |
| | | | | | ≤10 % | | nv,# |
| | | | | | ]10 % ; 20 %] | | nv,# |
| Omjer vrijednosti kredita i imovine kod odobrenja (LTV-O); | | TOKOVI | | | ]20 % ; 30 %] | | nv,# |
| | | | ]30 % ; 40 %] | | nv,# |
| PONDERIRANI PROSJEK | | Avg (u %) | | | ]40 % ; 50 %] | | nv,# |
| o/w kupoprodaja s namjerom najma | | Avg (u %) | | | ]50 % ; 60 %] | | nv,# |
| o/w nekretnina kojom se koristi vlasnik | | Avg (u %) | | | >60 % | | nv,# |
| o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu | | Avg (u %) | | | Nije dostupno | | nv,# |
| o/w krediti u stranoj valuti | | Avg (u %) | | | | | |
| o/w u cijelosti amortizirajući | | Avg (u %) | | | | | |
| o/w djelomično amortizirajući | | Avg (u %) | | | Omjer otplate duga prema dohotku kod odobrenja (DSTI-O) | | TOKOVI |
| o/w neamortizirajući (*1) | | Avg (u %) | | | |
| RASPODJELA | | | | | PONDERIRANI PROSJEK | | Avg (u %) |
| ≤ 50 % | | nv,# | | | RASPODJELA | | |
| ]50 % ; 60 %] | | nv,# | | | ≤10 % | | nv,# |
| ]60 % ; 70 %] | | nv,# | | | ]10 % ; 20 %] | | nv,# |
| ]70 % ; 80 %] | | nv,# | | | ]20 % ; 30 %] | | nv,# |
| ]80 % ; 90 %] | | nv,# | | | ]30 % ; 40 %] | | nv,# |
| ]90 % ; 100 %] | | nv,# | | | ]40 % ; 50 %] | | nv,# |
| ]100 % ; 110 %] | | nv,# | | | ]50 % ; 60 %] | | nv,# |
| >110 % | | nv,# | | | >60 % | | nv,# |
| Nije dostupno | | nv,# | | | Nije dostupno | | nv,# |

Pregled portfelja hipotekarnih kredita za stambene nekretnine

TOKOVI

Omjer servisiranja kredita i prihoda kod odobrenja (LSTI-O)

TOKOVI

Isplaćeni krediti

nv,#

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u %)

o/w kupoprodaja s namjerom najma

nv,#

o/w kupoprodaja s namjerom najma

Avg (u %)

o/w nekretnina kojom se koristi vlasnik

nv,#

o/w nekretnina kojom se koristi vlasnik

Avg (u %)

o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu

nv,#

o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu

Avg (u %)

o/w krediti u stranoj valuti

nv,#

o/w krediti u stranoj valuti

Avg (u %)

o/w u cijelosti amortizirajući

nv,#

o/w u cijelosti amortizirajući

Avg (u %)

o/w djelomično amortizirajući

nv,#

o/w djelomično amortizirajući

Avg (u %)

o/w neamortizirajući (*1)

nv,#

o/w neamortizirajući (*1)

Avg (u %)

o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

Avg (u %)

o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

Avg (u %)

o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

Avg (u %)

o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

Avg (u %)

o/w sklopljen ponovni sporazum (fakultativno)

nv,#

RASPODJELA

≤10 %

nv,#

]10 % ; 20 %]

nv,#

Omjer vrijednosti kredita i imovine kod odobrenja (LTV-O);

TOKOVI

]20 % ; 30 %]

nv,#

]30 % ; 40 %]

nv,#

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u %)

]40 % ; 50 %]

nv,#

o/w kupoprodaja s namjerom najma

Avg (u %)

]50 % ; 60 %]

nv,#

o/w nekretnina kojom se koristi vlasnik

Avg (u %)

>60 %

nv,#

o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu

Avg (u %)

Nije dostupno

nv,#

o/w krediti u stranoj valuti

Avg (u %)

o/w u cijelosti amortizirajući

Avg (u %)

o/w djelomično amortizirajući

Avg (u %)

Omjer otplate duga prema dohotku kod odobrenja (DSTI-O)

TOKOVI

o/w neamortizirajući (*1)

Avg (u %)

RASPODJELA

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u %)

≤ 50 %

nv,#

RASPODJELA

]50 % ; 60 %]

nv,#

≤10 %

nv,#

]60 % ; 70 %]

nv,#

]10 % ; 20 %]

nv,#

]70 % ; 80 %]

nv,#

]20 % ; 30 %]

nv,#

]80 % ; 90 %]

nv,#

]30 % ; 40 %]

nv,#

]90 % ; 100 %]

nv,#

]40 % ; 50 %]

nv,#

]100 % ; 110 %]

nv,#

]50 % ; 60 %]

nv,#

>110 %

nv,#

>60 %

nv,#

Nije dostupno

nv,#

Nije dostupno

nv,#

| Trenutni omjer vrijednosti kredita i imovine (LTV-C); | | | STANJA | | Omjer kredita i prihoda kod odobrenja (LTI-O); | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PONDERIRANI PROSJEK | | | Avg (u %) | | PONDERIRANI PROSJEK | | Avg |
| RASPODJELA | | | | | RASPODJELA | | |
| ≤ 50 % | | | nv,# | | ≤3 | | nv,# |
| ]50 % ; 60 %] | | | nv,# | | ]3 ; 3,5 ] | | nv,# |
| ]60 % ; 70 %] | | | nv,# | | ]3,5 ; 4] | | nv,# |
| ]70 % ; 80 %] | | | nv,# | | ]4 ; 4,5 ] | | nv,# |
| ]80 % ; 90 %] | | | nv,# | | ]4,5 ; 5] | | nv,# |
| ]90 % ; 100 %] | | | nv,# | | ]5 ; 5,5 ] | | nv,# |
| ]100 % ; 110 %] | | | nv,# | | ]5,5 ; 6] | | nv,# |
| >110 % | | | nv,# | | > 6 | | nv,# |
| Nije dostupno | | | nv,# | | Nije dostupno | | nv,# |

Trenutni omjer vrijednosti kredita i imovine (LTV-C);

STANJA

Omjer kredita i prihoda kod odobrenja (LTI-O);

TOKOVI

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u %)

PONDERIRANI PROSJEK

Avg

RASPODJELA

RASPODJELA

≤ 50 %

nv,#

≤3

nv,#

]50 % ; 60 %]

nv,#

]3 ; 3,5 ]

nv,#

]60 % ; 70 %]

nv,#

]3,5 ; 4]

nv,#

]70 % ; 80 %]

nv,#

]4 ; 4,5 ]

nv,#

]80 % ; 90 %]

nv,#

]4,5 ; 5]

nv,#

]90 % ; 100 %]

nv,#

]5 ; 5,5 ]

nv,#

]100 % ; 110 %]

nv,#

]5,5 ; 6]

nv,#

>110 %

nv,#

> 6

nv,#

Nije dostupno

nv,#

Nije dostupno

nv,#

| Dospijeće kod odobrenja | | TOKOVI | | | Omjer duga i prihoda kod odobrenja (DTI-O); | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PONDERIRANI PROSJEK | | Avg (u godinama) | | | PONDERIRANI PROSJEK | | Avg |
| RASPODJELA | | | | | RASPODJELA | | |
| ≤ 5y | | nv,# | | | ≤3 | | nv,# |
| ]5y ; 10y] | | nv,# | | | ]3 ; 3,5 ] | | nv,# |
| ]10y ; 15y] | | nv,# | | | ]3,5 ; 4] | | nv,# |
| ]15y ; 20y] | | nv,# | | | ]4 ; 4,5 ] | | nv,# |
| ]20y ; 25y] | | nv,# | | | ]4,5 ; 5] | | nv,# |
| ]25y ; 30y] | | nv,# | | | ]5 ; 5,5 ] | | nv,# |
| ]30y ; 35y] | | nv,# | | | ]5,5 ; 6] | | nv,# |
| > 35y | | nv,# | | | ]6,5 ; 7] | | nv,# |
| Nije dostupno | | nv,# | | | > 7 | | nv,# |
| | | | | | Nije dostupno | | nv,# |

Dospijeće kod odobrenja

TOKOVI

Omjer duga i prihoda kod odobrenja (DTI-O);

TOKOVI

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u godinama)

PONDERIRANI PROSJEK

Avg

RASPODJELA

RASPODJELA

≤ 5y

nv,#

≤3

nv,#

]5y ; 10y]

nv,#

]3 ; 3,5 ]

nv,#

]10y ; 15y]

nv,#

]3,5 ; 4]

nv,#

]15y ; 20y]

nv,#

]4 ; 4,5 ]

nv,#

]20y ; 25y]

nv,#

]4,5 ; 5]

nv,#

]25y ; 30y]

nv,#

]5 ; 5,5 ]

nv,#

]30y ; 35y]

nv,#

]5,5 ; 6]

nv,#

> 35y

nv,#

]6,5 ; 7]

nv,#

Nije dostupno

nv,#

> 7

nv,#

Nije dostupno

nv,#

ZAJEDNIČKA RASPODJELA

| TOKOVI | | Omjer servisiranja kredita i prihoda kod odobrenja (LSTI-O) | | TOKOVI | | Omjer servisiranja kredita i prihoda kod odobrenja (LSTI-O) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | ≤30 % | ]30 % ; 50 %] | >50 % | | Početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | ≤30 % | ]30 % ; 50 %] | >50 % |
| LTV-O ≤ 80 % | | | | | | o/w ≤ 1y | | nv,# | nv,# | nv,# |
| Dospijeće kod odobrenja | | | | | | o/w ] 1y; 5y] | | nv,# | nv,# | nv,# |
| ≤ 20y | | nv,# | nv,# | nv,# | | o/w ] 5y; 10y] | | nv,# | nv,# | nv,# |
| ]20y ; 25y] | | nv,# | nv,# | nv,# | | o/w > 10y | | nv,# | nv,# | nv,# |
| > 25y | | nv,# | nv,# | nv,# | | | | | | |
| LTV-O ]80 %-90 %] | | | | | | TOKOVI | | Omjer duga i prihoda kod odobrenja (DTI-O); |
| Dospijeće kod odobrenja | | | | | | |
| ≤ 20y | | nv,# | nv,# | nv,# | | Omjer vrijednosti kredita i imovine kod odobrenja (LTV-O); | | ≤ 4 | ]4; 6] | > 6 |
| ]20y ; 25y] | | nv,# | nv,# | nv,# | | LTV-O ≤ 80 % | | nv,# | nv,# | nv,# |
| > 25y | | nv,# | nv,# | nv,# | | LTV-O ]80 %90 %] | | nv,# | nv,# | nv,# |
| LTV-O ]90 %-110 %] | | | | | | LTV-O ]90 %110 %] | | nv,# | nv,# | nv,# |
| Dospijeće kod odobrenja | | | | | | LTV-O >110 % | | nv,# | nv,# | nv,# |
| ≤ 20y | | nv,# | nv,# | nv,# | | | | | | |
| ]20y ; 25y] | | nv,# | nv,# | nv,# | | | | | | |
| > 25y | | nv,# | nv,# | nv,# | | | | | | |
| LTV-O >110 % | | | | | | | | | | |
| Dospijeće kod odobrenja | | | | | | | | | | |
| ≤ 20y | | nv,# | nv,# | nv,# | | | | | | |
| ]20y ; 25y] | | nv,# | nv,# | nv,# | | | | | | |
| > 25y | | nv,# | nv,# | nv,# | | | | | | |

TOKOVI

Omjer servisiranja kredita i prihoda kod odobrenja (LSTI-O)

TOKOVI

Omjer servisiranja kredita i prihoda kod odobrenja (LSTI-O)

≤30 %

]30 % ; 50 %]

>50 %

Početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

≤30 %

]30 % ; 50 %]

>50 %

LTV-O ≤ 80 %

o/w ≤ 1y

nv,#

nv,#

nv,#

Dospijeće kod odobrenja

o/w ] 1y; 5y]

nv,#

nv,#

nv,#

≤ 20y

nv,#

nv,#

nv,#

o/w ] 5y; 10y]

nv,#

nv,#

nv,#

]20y ; 25y]

nv,#

nv,#

nv,#

o/w > 10y

nv,#

nv,#

nv,#

> 25y

nv,#

nv,#

nv,#

LTV-O ]80 %-90 %]

TOKOVI

Omjer duga i prihoda kod odobrenja (DTI-O);

Dospijeće kod odobrenja

≤ 20y

nv,#

nv,#

nv,#

Omjer vrijednosti kredita i imovine kod odobrenja (LTV-O);

≤ 4

]4; 6]

> 6

]20y ; 25y]

nv,#

nv,#

nv,#

LTV-O ≤ 80 %

nv,#

nv,#

nv,#

> 25y

nv,#

nv,#

nv,#

LTV-O ]80 %90 %]

nv,#

nv,#

nv,#

LTV-O ]90 %-110 %]

LTV-O ]90 %110 %]

nv,#

nv,#

nv,#

Dospijeće kod odobrenja

LTV-O >110 %

nv,#

nv,#

nv,#

≤ 20y

nv,#

nv,#

nv,#

]20y ; 25y]

nv,#

nv,#

nv,#

> 25y

nv,#

nv,#

nv,#

LTV-O >110 %

Dospijeće kod odobrenja

≤ 20y

nv,#

nv,#

nv,#

]20y ; 25y]

nv,#

nv,#

nv,#

> 25y

nv,#

nv,#

nv,#

2.   Obrazac B: pokazatelji i povezane raščlambe za kredite za kupnju stambenih nekretnina za nekretnine kupljene radi davanja u najam i kredite za kupnju nekretnina kojima se koristi vlasnik

| TOKOVI =
  novo izdanje kredita za kupnju stambenih nekretnina unutar izvještajnog razdoblja, kako je procijenjeno od strane zajmodavca. Nacionalna makrobonitetna tijela koja su u stanju razlikovati doista nove kredite za kupnju stambenih nekretnina i ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja, imaju mogućnost utvrditi ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja kao posebnu raščlambu.


  STANJA:
  Podaci za stanja hipotekarnih kredita na izvještajni datum (npr. krajem godine)


  nv =
  iznos u nacionalnoj valuti


  # =
  broj ugovora


  y =
  godina(e)


  Avg =
  prosjek odgovarajućeg omjera


  o/w =
  od toga. |
| --- |

TOKOVI =
  novo izdanje kredita za kupnju stambenih nekretnina unutar izvještajnog razdoblja, kako je procijenjeno od strane zajmodavca. Nacionalna makrobonitetna tijela koja su u stanju razlikovati doista nove kredite za kupnju stambenih nekretnina i ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja, imaju mogućnost utvrditi ponovne sporazume o uvjetima kreditiranja kao posebnu raščlambu.

STANJA:
  Podaci za stanja hipotekarnih kredita na izvještajni datum (npr. krajem godine)

nv =
  iznos u nacionalnoj valuti

# =
  broj ugovora

y =
  godina(e)

Avg =
  prosjek odgovarajućeg omjera

o/w =
  od toga.

KUPOPRODAJNI KREDITI S NAMJEROM NAJMA

| Pregled kupoprodajnih kredita s namjerom najma | | TOKOVI | | omjer pokrića kamata kod odobrenja (ICR-O) | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isplaćeni krediti | | nv,# | | PONDERIRANI PROSJEK | | Avg |
| o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu | | nv,# | | RASPODJELA | | |
| o/w krediti u stranoj valuti | | nv,# | | ≤ 100 % | | nv,# |
| o/w u cijelosti amortizirajući | | nv,# | | ] 100 % ; 125 %] | | nv,# |
| o/w djelomično amortizirajući | | nv,# | | ] 125 % ; 150 %] | | nv,# |
| o/w neamortizirajući (*2) | | nv,# | | ] 150 % ; 175 %] | | nv,# |
| o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | ] 175 % ; 200] | | nv,# |
| o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | >200 % | | nv,# |
| o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | | | |
| o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | Omjer otplate duga prema najmu kod odobrenja (LTR-O); | | TOKOVI |
| | | | | PONDERIRANI PROSJEK | | Avg |
| Omjer vrijednosti kredita i imovine kod odobrenja (LTV-O); | | TOKOVI | | RASPODJELA | | |
| | | ≤5 | | nv,# |
| PONDERIRANI PROSJEK | | Avg (u %) | | ]5 ; 10] | | nv,# |
| RASPODJELA | | | | ]10 ; 15] | | nv,# |
| ≤ 50 % | | nv,# | | ]15 ; 20] | | nv,# |
| ]50 % ; 60 %] | | nv,# | | > 20 | | nv,# |
| ]60 % ; 70 %] | | nv,# | | | | |
| ]70 % ; 80 %] | | nv,# | | | | |
| ]80 % ; 90 %] | | nv,# | | | | |
| ]90 % ; 100 %] | | nv,# | | | | |
| ]100 % ; 110 %] | | nv,# | | | | |
| >110 % | | nv,# | | | | |
| Nije dostupno | | nv,# | | | | |

Pregled kupoprodajnih kredita s namjerom najma

TOKOVI

omjer pokrića kamata kod odobrenja (ICR-O)

TOKOVI

Isplaćeni krediti

nv,#

PONDERIRANI PROSJEK

Avg

o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu

nv,#

RASPODJELA

o/w krediti u stranoj valuti

nv,#

≤ 100 %

nv,#

o/w u cijelosti amortizirajući

nv,#

] 100 % ; 125 %]

nv,#

o/w djelomično amortizirajući

nv,#

] 125 % ; 150 %]

nv,#

o/w neamortizirajući (*2)

nv,#

] 150 % ; 175 %]

nv,#

o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

] 175 % ; 200]

nv,#

o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

>200 %

nv,#

o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

Omjer otplate duga prema najmu kod odobrenja (LTR-O);

TOKOVI

PONDERIRANI PROSJEK

Avg

Omjer vrijednosti kredita i imovine kod odobrenja (LTV-O);

TOKOVI

RASPODJELA

≤5

nv,#

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u %)

]5 ; 10]

nv,#

RASPODJELA

]10 ; 15]

nv,#

≤ 50 %

nv,#

]15 ; 20]

nv,#

]50 % ; 60 %]

nv,#

> 20

nv,#

]60 % ; 70 %]

nv,#

]70 % ; 80 %]

nv,#

]80 % ; 90 %]

nv,#

]90 % ; 100 %]

nv,#

]100 % ; 110 %]

nv,#

>110 %

nv,#

Nije dostupno

nv,#

KREDITI ZA KUPNJU NEKRETNINE KOJIMA SE KORISTI VLASNIK

| Pregled kredita za kupnju nekretnine kojima se koristi vlasnik | | TOKOVI | | Omjer servisiranja kredita i prihoda kod odobrenja (LSTI-O) | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isplaćeni krediti | | nv,# | | PONDERIRANI PROSJEK | | Avg (u %) |
| o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu | | nv,# | | o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu | | Avg (u %) |
| o/w krediti u stranoj valuti | | nv,# | | o/w krediti u stranoj valuti | | Avg (u %) |
| o/w u cijelosti amortizirajući | | nv,# | | o/w u cijelosti amortizirajući | | Avg (u %) |
| o/w djelomično amortizirajući | | nv,# | | o/w djelomično amortizirajući | | Avg (u %) |
| o/w neamortizirajući (*2) | | nv,# | | o/w neamortizirajući (*2) | | Avg (u %) |
| o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | Avg (u %) |
| o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | Avg (u %) |
| o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | Avg (u %) |
| o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | nv,# | | o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope | | Avg (u %) |
| | | | | RASPODJELA | | |
| Trenutni omjer vrijednosti kredita i imovine (LTV-C); | | TOKOVI | | ≤10 % | | nv,# |
| | | ]10 % ; 20 %] | | nv,# |
| PONDERIRANI PROSJEK | | Avg (u %) | | ]20 % ; 30 %] | | nv,# |
| o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu | | Avg (u %) | | ]30 % ; 40 %] | | nv,# |
| o/w krediti u stranoj valuti | | Avg (u %) | | ]40 % ; 50 %] | | nv,# |
| o/w u cijelosti amortizirajući | | Avg (u %) | | ]50 % ; 60 %] | | nv,# |
| o/w djelomično amortizirajući | | Avg (u %) | | >60 % | | nv,# |
| o/w neamortizirajući (*2) | | Avg (u %) | | Nije dostupno | | nv,# |
| RASPODJELA | | | | | | |
| ≤ 50 % | | nv,# | | | | |
| ]50 % ; 60 %] | | nv,# | | Omjer kredita i prihoda kod odobrenja (LTI-O); | | TOKOVI |
| ]60 % ; 70 %] | | nv,# | | |
| ]70 % ; 80 %] | | nv,# | | PONDERIRANI PROSJEK | | Avg |
| ]80 % ; 90 %] | | nv,# | | RASPODJELA | | |
| ]90 % ; 100 %] | | nv,# | | ≤3 | | nv,# |
| ]100 % ; 110 %] | | nv,# | | ]3 ; 3,5 ] | | nv,# |
| >110 % | | nv,# | | ]3,5 ; 4] | | nv,# |
| Nije dostupno | | nv,# | | ]4 ; 4,5 ] | | nv,# |
| | | | | ]4,5 ; 5] | | nv,# |
| | | | | ]5 ; 5,5 ] | | nv,# |
| | | | | ]5,5 ; 6] | | nv,# |
| | | | | > 6 | | nv,# |
| | | | | Nije dostupno | | nv,# |

Pregled kredita za kupnju nekretnine kojima se koristi vlasnik

TOKOVI

Omjer servisiranja kredita i prihoda kod odobrenja (LSTI-O)

TOKOVI

Isplaćeni krediti

nv,#

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u %)

o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu

nv,#

o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu

Avg (u %)

o/w krediti u stranoj valuti

nv,#

o/w krediti u stranoj valuti

Avg (u %)

o/w u cijelosti amortizirajući

nv,#

o/w u cijelosti amortizirajući

Avg (u %)

o/w djelomično amortizirajući

nv,#

o/w djelomično amortizirajući

Avg (u %)

o/w neamortizirajući (*2)

nv,#

o/w neamortizirajući (*2)

Avg (u %)

o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w ≤ jednogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

Avg (u %)

o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w ≤ ] jednogodišnje; petogodišnje ]početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

Avg (u %)

o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w ≤ petogodišnje; desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

Avg (u %)

o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

nv,#

o/w > desetogodišnje početno razdoblje fiksiranja kamatne stope

Avg (u %)

RASPODJELA

Trenutni omjer vrijednosti kredita i imovine (LTV-C);

TOKOVI

≤10 %

nv,#

]10 % ; 20 %]

nv,#

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u %)

]20 % ; 30 %]

nv,#

o/w kupci koji prvi put kupuju nekretninu

Avg (u %)

]30 % ; 40 %]

nv,#

o/w krediti u stranoj valuti

Avg (u %)

]40 % ; 50 %]

nv,#

o/w u cijelosti amortizirajući

Avg (u %)

]50 % ; 60 %]

nv,#

o/w djelomično amortizirajući

Avg (u %)

>60 %

nv,#

o/w neamortizirajući (*2)

Avg (u %)

Nije dostupno

nv,#

RASPODJELA

≤ 50 %

nv,#

]50 % ; 60 %]

nv,#

Omjer kredita i prihoda kod odobrenja (LTI-O);

TOKOVI

]60 % ; 70 %]

nv,#

]70 % ; 80 %]

nv,#

PONDERIRANI PROSJEK

Avg

]80 % ; 90 %]

nv,#

RASPODJELA

]90 % ; 100 %]

nv,#

≤3

nv,#

]100 % ; 110 %]

nv,#

]3 ; 3,5 ]

nv,#

>110 %

nv,#

]3,5 ; 4]

nv,#

Nije dostupno

nv,#

]4 ; 4,5 ]

nv,#

]4,5 ; 5]

nv,#

]5 ; 5,5 ]

nv,#

]5,5 ; 6]

nv,#

> 6

nv,#

Nije dostupno

nv,#

| Trenutni omjer vrijednosti kredita i imovine (LTV-C); | | | STANJA |
| --- | --- | --- | --- |
| PONDERIRANI PROSJEK | | | Avg (u %) |
| RASPODJELA | | | |
| ≤ 50 % | | | nv,# |
| ]50 % ; 60 %] | | | nv,# |
| ]60 % ; 70 %] | | | nv,# |
| ]70 % ; 80 %] | | | nv,# |
| ]80 % ; 90 %] | | | nv,# |
| ]90 % ; 100 %] | | | nv,# |
| ]100 % ; 110 %] | | | nv,# |
| >110 % | | | nv,# |
| Nije dostupno | | | nv,# |
| | | | |
| Dospijeća kod odobrenja u godinama | | TOKOVI | |
| PONDERIRANI PROSJEK | | Avg (u godinama) | |
| RASPODJELA | | | |
| ≤ 5y | | nv,# | |
| ]5y ; 10y] | | nv,# | |
| ]10y ; 15y] | | nv,# | |
| ]15y ; 20y] | | nv,# | |
| ]20y ; 25y] | | nv,# | |
| ]25y ; 30y] | | nv,# | |
| ]30y ; 35y] | | nv,# | |
| > 35y | | nv,# | |
| Nije dostupno | | nv,# | |

Trenutni omjer vrijednosti kredita i imovine (LTV-C);

STANJA

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u %)

RASPODJELA

≤ 50 %

nv,#

]50 % ; 60 %]

nv,#

]60 % ; 70 %]

nv,#

]70 % ; 80 %]

nv,#

]80 % ; 90 %]

nv,#

]90 % ; 100 %]

nv,#

]100 % ; 110 %]

nv,#

>110 %

nv,#

Nije dostupno

nv,#

Dospijeća kod odobrenja u godinama

TOKOVI

PONDERIRANI PROSJEK

Avg (u godinama)

RASPODJELA

≤ 5y

nv,#

]5y ; 10y]

nv,#

]10y ; 15y]

nv,#

]15y ; 20y]

nv,#

]20y ; 25y]

nv,#

]25y ; 30y]

nv,#

]30y ; 35y]

nv,#

> 35y

nv,#

Nije dostupno

nv,#

---

(*1)  Kada je primjenjivo, neamortizirajući krediti za koje postoje mehanizmi otplate, potrebno je posebno utvrditi.

(*2)  Kada je primjenjivo, neamortizirajući krediti za koje postoje mehanizmi otplate, potrebno je posebno utvrditi.

---

PRILOG III.

INDIKATIVNI OBRASCI ZA POKAZATELJE GRAĐEVINSKOG SEKTORA POSLOVNIH NEKRETNINA

1.   Obrazac A: pokazatelji na fizičkom tržištu

| | Pokazatelj | | Raščlamba |
| --- | --- | --- | --- |
| Učestalost | Vrsta nekretnine (1) | Mjesto gdje se nekretnina nalazi (2) |
| Fizičko tržište | Indeks cijena poslovnih nekretnina | Tromjesečno | I | I |
| Indeks najma | Tromjesečno | I | I |
| Indeks prinosa od najma | Tromjesečno | I | I |
| Stope slobodnih poslovnih nekretnina | Tromjesečno | O | O |
| Početak izgradnje | Tromjesečno | # | # |

Pokazatelj

Raščlamba

Učestalost

Vrsta nekretnine (1)

Mjesto gdje se nekretnina nalazi (2)

Fizičko tržište

Indeks cijena poslovnih nekretnina

Tromjesečno

I

I

Indeks najma

Tromjesečno

I

I

Indeks prinosa od najma

Tromjesečno

I

I

Stope slobodnih poslovnih nekretnina

Tromjesečno

O

O

Početak izgradnje

Tromjesečno

#

#

2.   Obrazac B. pokazatelji izloženosti financijskog sustava

| | Pokazatelj | | Raščlamba | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Učestalost | Vrsta nekretnine (3) | Mjesto gdje se nekretnina nalazi (4) | Vrsta investitora (5), (10) | Vrsta davatelja kredita (6) | Nacionalnost investitora (10) / davatelja kredita (7) | Ukupno |
| Tokovi
   (8) | Investicije u poslovne nekretnine (10) | Tromjesečno | nv | nv | nv | | nv | nv |
| — | od toga izravna držanja poslovnih nekretnina |

Pokazatelj

Raščlamba

Učestalost

Vrsta nekretnine (3)

Mjesto gdje se nekretnina nalazi (4)

Vrsta investitora (5), (10)

Vrsta davatelja kredita (6)

Nacionalnost investitora (10) / davatelja kredita (7)

Ukupno

Tokovi
   (8)

Investicije u poslovne nekretnine (10)

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

—

od toga izravna držanja poslovnih nekretnina

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

| — | od toga neizravna držanja poslovnih nekretnina |
| --- | --- |

—

od toga neizravna držanja poslovnih nekretnina

Tromjesečno

nv

nv

nv

Prilagodbe vrednovanja u odnosu na investicije za poslovne nekretnine

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

Kreditiranje poslovnih nekretnina (uključujući nekretnine u izgradnji)

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

| — | od toga nekretnine u izgradnji |
| --- | --- |

—

od toga nekretnine u izgradnji

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

Loši krediti za poslovne nekretnine (uključujući nekretnine u izgradnji)

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

| — | od toga nekretnine u izgradnji |
| --- | --- |

—

od toga nekretnine u izgradnji

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

rezervacije za gubitke po kreditima za kreditiranje poslovnih nekretnina (uključujući nekretnine u izgradnji)

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

| — | od toga nekretnine u izgradnji |
| --- | --- |

—

od toga nekretnine u izgradnji

Tromjesečno

nv

nv

nv

nv

nv

| | Pokazatelj | | Raščlamba | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Učestalost | Vrsta nekretnine (3) | Mjesto gdje se nekretnina nalazi (4) | Vrsta investitora (5), (10) | Vrsta davatelja kredita (6) | Nacionalnost investitora (10) / davatelja kredita (7) | Ukupno |
| Stanja
   (9) | Investicije u poslovne nekretnine (10) | Godišnje | nv | nv | nv | | nv | nv |
| — | od toga izravna držanja poslovnih nekretnina |

Pokazatelj

Raščlamba

Učestalost

Vrsta nekretnine (3)

Mjesto gdje se nekretnina nalazi (4)

Vrsta investitora (5), (10)

Vrsta davatelja kredita (6)

Nacionalnost investitora (10) / davatelja kredita (7)

Ukupno

Stanja
   (9)

Investicije u poslovne nekretnine (10)

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

—

od toga izravna držanja poslovnih nekretnina

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

| — | od toga neizravna držanja poslovnih nekretnina |
| --- | --- |

—

od toga neizravna držanja poslovnih nekretnina

Godišnje

nv

nv

nv

Prilagodbe vrednovanja za investicije za poslovne nekretnine

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

Kreditiranje poslovnih nekretnina (uključujući nekretnine u izgradnji)

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

| — | od toga loši krediti za poslovne nekretnine |
| --- | --- |

—

od toga loši krediti za poslovne nekretnine

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

Rezervacije za gubitke po kreditima za kupnju poslovnih nekretnina

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

Kreditiranje nekretnine u izgradnji (kao dio kreditiranja poslovnih nekretnina)

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

| — | od toga loši krediti |
| --- | --- |

—

od toga loši krediti

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

Rezervacije za gubitke po kreditima za kreditiranje kupnje poslovnih nekretnina u izgradnji

Godišnje

nv

nv

nv

nv

nv

3.   Obrazac C: pokazatelji o standardima kreditiranja
   (11)

| | Pokazatelj | Učestalost | Ponderirani prosjek omjera |
| --- | --- | --- | --- |
| Tokovi
   (12) | Omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) | Tromjesečno | O |
| Omjer pokrića kamate u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O) | Tromjesečno | O |
| Omjer pokrića otplate duga u vrijeme odobravanja kredita (DSCR-O) | Tromjesečno | O |

Pokazatelj

Učestalost

Ponderirani prosjek omjera

Tokovi
   (12)

Omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O)

Tromjesečno

O

Omjer pokrića kamate u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O)

Tromjesečno

O

Omjer pokrića otplate duga u vrijeme odobravanja kredita (DSCR-O)

Tromjesečno

O

| | Pokazatelj | Učestalost | Ponderirani prosjek omjera |
| --- | --- | --- | --- |
| Stanja
   (13) | Omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) | Godišnje | O |
| Trenutačna pokrivenost kredita vrijednošću kolaterala (LTV-C) | Godišnje | O |
| Trenutačni omjer pokrića kamate (ICR-C) | Godišnje | O |
| Trenutačni omjer pokrića otplate duga (DSCR-C) | Godišnje | O |

Pokazatelj

Učestalost

Ponderirani prosjek omjera

Stanja
   (13)

Omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O)

Godišnje

O

Trenutačna pokrivenost kredita vrijednošću kolaterala (LTV-C)

Godišnje

O

Trenutačni omjer pokrića kamate (ICR-C)

Godišnje

O

Trenutačni omjer pokrića otplate duga (DSCR-C)

Godišnje

O

---

(1)  Vrsta nekretnine raščlanjuje se na urede, trgovine na malo, industrijske nekretnine, stambene nekretnine i drugo (sve na domaćem tržištu).

(2)  Mjesto gdje se nekretnina nalazi raščlanjuje se na prvenstveno domaće i koje nije prvenstveno domaće.

I= indeks

O= omjer

# = kvadratni metar

(3)  Vrsta nekretnine raščlanjuje se na urede, trgovine na malo, industrijske nekretnine, stambene nekretnine i drugo.

(4)  Mjesto gdje se nekretnina nalazi raščlanjuje se na prvenstveno domaće, koje nije prvenstveno domaće i inozemstvo.

(5)  Vrsta investitora raščlanjuje se na banke, društva za osiguranje, mirovinske fondove, investicijske fondove, društva za upravljanje nekretninama i drugo.

(6)  Vrsta davatelja kredita raščlanjuje se na banke, društva za osiguranje, mirovinske fondove, investicijske fondove, društva za upravljanje nekretninama i drugo.

(7)  Nacionalnost se raščlanjuje na domaće, Europski gospodarski prostor i ostatak svijeta.

(8)  Tokovi su na bruto osnovi za investicije, kreditiranje i loše kredite (samo su novi krediti/investicije obuhvaćeni bez uzimanja u obzir otplata ili smanjenja postojećih iznosa).

Tokovi su na neto osnovi za smanjenja investicija i rezervacije za gubitke po kreditima.

(9)  Podaci o stanjima za stanja investicija u poslovne nekretnine, smanjenja investicija u poslovne nekretnine, kredite (loše) za poslovne nekretnine i rezervacije za gubitke po kreditima za kreditiranje poslovnih nekretnina na izvještajni datum.

(10)  Samo u slučaju ako investicije predstavljaju značajni udio financiranja stambenih nekretnina.

nv= iznos u nacionalnoj valuti

(11)  Isključuje nekretnine u izgradnji, koje je moguće pratiti upotrebom omjera kredita i troška (LTC).

(12)  Podaci o tokovima za nove kredite za poslovne nekretnine tijekom izvještajnog razdoblja.

(13)  Podaci o stanjima za stanja kredita za poslovne nekretnine na izvještajni datum.

O= omjer

---

PRILOG IV.

SMJERNICE U VEZI S METODAMA ZA MJERENJE I IZRAČUN POKAZATELJA

Ovaj Prilog osigurava smjernice visoke razine u vezi s metodama za izračun pokazatelja korištenih u obrascima iz Priloga II. i kada je primjenjivo, također iz Priloga III. Njegov cilj nije osigurati detaljne tehničke upute za popunjavanje obrazaca u svim mogućim slučajevima. Nadalje, ovu smjernicu potrebno je tumačiti kao obuhvaćanje ciljnih definicija i ciljnih metoda, a u nekim slučajevima razlike mogu biti opravdane radi prilagodbe posebnostima tržišta i segmentima tržišta.

1.   Omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O)

| 1. | Omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) definira se kako slijedi: |
| --- | --- |

1.

Omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) definira se kako slijedi:

Formula

| 2. | Za potrebe izračuna, „L”:






  (a) | Uključuje sve kredite ili tranše kredita osigurane od strane korisnika kredita nepokretnom imovinom u trenutku odobravanja kredita (neovisno o namjeni kredita), nakon svrstavanja kredita „prema korisniku kredita” i „prema kolateralu”. |
| --- | --- | --- |

2.

Za potrebe izračuna, „L”:

(a)

Uključuje sve kredite ili tranše kredita osigurane od strane korisnika kredita nepokretnom imovinom u trenutku odobravanja kredita (neovisno o namjeni kredita), nakon svrstavanja kredita „prema korisniku kredita” i „prema kolateralu”.

| (b) | Mjeri se na temelju isplaćenih iznosa i stoga ne uključuje nepovučene iznose kreditnih linija. U slučaju nekretnine koja je još u izgradnji, „L” je zbroj svih kreditnih tranši isplaćenih do izvještajnog datuma, a LTV-O se izračunava na datum isplate svake nove tranše kredita (1). Alternativno, ako gore naveden način izračuna nije na raspolaganju ili ne odgovara prevladavajućoj praksi na tržištu, LTV-O se također može izračunati na temelju ukupno odobrenog kredita i očekivane vrijednosti prilikom izgradnje stambene nekretnina čija je izgradnja u tijeku. |
| --- | --- |

(b)

Mjeri se na temelju isplaćenih iznosa i stoga ne uključuje nepovučene iznose kreditnih linija. U slučaju nekretnine koja je još u izgradnji, „L” je zbroj svih kreditnih tranši isplaćenih do izvještajnog datuma, a LTV-O se izračunava na datum isplate svake nove tranše kredita (1). Alternativno, ako gore naveden način izračuna nije na raspolaganju ili ne odgovara prevladavajućoj praksi na tržištu, LTV-O se također može izračunati na temelju ukupno odobrenog kredita i očekivane vrijednosti prilikom izgradnje stambene nekretnina čija je izgradnja u tijeku.

| (c) | Ne uključuje kredite koji nisu osigurani nekretninom, osim ako davatelj kredita koji izvješćuje smatra neosigurane kredite dijelom financijskih transakcija stambenog kreditiranja, kombiniranjem osiguranih i neosiguranih kredita. U tom slučaju, neosigurani krediti trebali bi također biti uključeni u „L”. |
| --- | --- |

(c)

Ne uključuje kredite koji nisu osigurani nekretninom, osim ako davatelj kredita koji izvješćuje smatra neosigurane kredite dijelom financijskih transakcija stambenog kreditiranja, kombiniranjem osiguranih i neosiguranih kredita. U tom slučaju, neosigurani krediti trebali bi također biti uključeni u „L”.

| (d) | Nije prilagođen za prisustvo drugih smanjenja kreditnih rizika. |
| --- | --- |

(d)

Nije prilagođen za prisustvo drugih smanjenja kreditnih rizika.

| (e) | Ne uključuje troškove i naknade povezane kreditom za stambenu nekretninu. |
| --- | --- |

(e)

Ne uključuje troškove i naknade povezane kreditom za stambenu nekretninu.

| (f) | Ne uključuje subvencije kredita. |
| --- | --- |

(f)

Ne uključuje subvencije kredita.

| 3. | Za potrebe izračuna, „V”:






  (a) | Izračunava se na temelju vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita, mjereno kao niža od:






  1. | transakcijske vrijednosti, npr. kako je upisana u javnobilježničkoj potvrdi, i |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Za potrebe izračuna, „V”:

(a)

Izračunava se na temelju vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita, mjereno kao niža od:

1.

transakcijske vrijednosti, npr. kako je upisana u javnobilježničkoj potvrdi, i

| 2. | vrijednosti koju je procijenio neovisni vanjski ili unutarnji procjenitelj. |
| --- | --- |

2.

vrijednosti koju je procijenio neovisni vanjski ili unutarnji procjenitelj.

Ako je dostupna samo jedna vrijednost, potrebno je upotrijebiti tu vrijednost.

| (b) | Ne uzima u obzir vrijednost planirane obnove ili građevinskih radova. |
| --- | --- |

(b)

Ne uzima u obzir vrijednost planirane obnove ili građevinskih radova.

| (c) | U slučaju nekretnine koja je još uvijek u izgradnji, „V” odgovara ukupnoj vrijednosti nekretnine do izvještajnog datuma (odgovara povećanju vrijednosti zbog napretka građevinskih radova). „V” se procjenjuje nakon isplate svake nove tranše, dozvoljavajući izračunavanje ažuriranog LTV-O. |
| --- | --- |

(c)

U slučaju nekretnine koja je još uvijek u izgradnji, „V” odgovara ukupnoj vrijednosti nekretnine do izvještajnog datuma (odgovara povećanju vrijednosti zbog napretka građevinskih radova). „V” se procjenjuje nakon isplate svake nove tranše, dozvoljavajući izračunavanje ažuriranog LTV-O.

| (d) | Prilagođen je ukupnom iznosu kredita za stambenu nekretninu, isplaćenog ili ne, koji je osiguran putem „prethodnih” tereta na nekretnini. U slučaju tereta na nekretnini s pravom prvenstva, ukupan iznos duga osiguran tim teretom s pravom prvenstva potrebno je oduzeti. Ako se radi o „teretima jednakog prvenstva”, potrebno je izvršiti primjerenu razmjernu prilagodbu. |
| --- | --- |

(d)

Prilagođen je ukupnom iznosu kredita za stambenu nekretninu, isplaćenog ili ne, koji je osiguran putem „prethodnih” tereta na nekretnini. U slučaju tereta na nekretnini s pravom prvenstva, ukupan iznos duga osiguran tim teretom s pravom prvenstva potrebno je oduzeti. Ako se radi o „teretima jednakog prvenstva”, potrebno je izvršiti primjerenu razmjernu prilagodbu.

| (e) | Nije prilagođen za prisustvo drugih smanjenja kreditnih rizika. |
| --- | --- |

(e)

Nije prilagođen za prisustvo drugih smanjenja kreditnih rizika.

| (f) | Ne uključuje troškove i naknade povezane s kreditom za stambenu nekretninu. |
| --- | --- |

(f)

Ne uključuje troškove i naknade povezane s kreditom za stambenu nekretninu.

| (g) | Ne izračunava se kao „dugoročna vrijednost”. Ako bi korištenje dugoročne vrijednosti moglo biti opravdano procikličnošću „V”, LTV-O ima za cilj obuhvatiti standarde kreditiranja u vrijeme odobravanja kredita. Stoga, ako, u trenutku kad je kredit za stambenu nekretninu odobren, a LTV-O zabilježen, „V” nije predstavljao vrijednost imovine u vrijeme odobravanja kako je iskazano u evidencijama davatelja kredita, ne bi na odgovarajući način obuhvatio trenutnu kreditnu politiku davatelja kredita koji se odnosi na LTV-O. |
| --- | --- |

(g)

Ne izračunava se kao „dugoročna vrijednost”. Ako bi korištenje dugoročne vrijednosti moglo biti opravdano procikličnošću „V”, LTV-O ima za cilj obuhvatiti standarde kreditiranja u vrijeme odobravanja kredita. Stoga, ako, u trenutku kad je kredit za stambenu nekretninu odobren, a LTV-O zabilježen, „V” nije predstavljao vrijednost imovine u vrijeme odobravanja kako je iskazano u evidencijama davatelja kredita, ne bi na odgovarajući način obuhvatio trenutnu kreditnu politiku davatelja kredita koji se odnosi na LTV-O.

| 4. | Ako se kreditna tržišta za nekretnine koje se kupuju radi davanja u najam i nekretnine kojima se koristi vlasnik promatraju odvojeno, primjenjuje se definicija LTV-O, uz sljedeće iznimke:






  (a) | za kredite za kupnju radi davanja u najam:






  — | „L” uključuje samo kredite ili tranše kredita, osigurane od strane korisnika kredita nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u vezi s kreditom za nekretninu kupljenu radi davanja u najam. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Ako se kreditna tržišta za nekretnine koje se kupuju radi davanja u najam i nekretnine kojima se koristi vlasnik promatraju odvojeno, primjenjuje se definicija LTV-O, uz sljedeće iznimke:

(a)

za kredite za kupnju radi davanja u najam:

—

„L” uključuje samo kredite ili tranše kredita, osigurane od strane korisnika kredita nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u vezi s kreditom za nekretninu kupljenu radi davanja u najam.

| — | „V” uključuje samo vrijednost u vrijeme odobravanja kredita za kupnju imovine radi davanja u najam. |
| --- | --- |

—

„V” uključuje samo vrijednost u vrijeme odobravanja kredita za kupnju imovine radi davanja u najam.

| (b) | za kredite za nekretnine kojima se koristi vlasnik:






  — | „L” uključuje samo kredite ili tranše kredita, osigurane od strane korisnika kredita na nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u vezi s kreditom za nekretninu kojom se koristi vlasnik. |
| --- | --- | --- |

(b)

za kredite za nekretnine kojima se koristi vlasnik:

—

„L” uključuje samo kredite ili tranše kredita, osigurane od strane korisnika kredita na nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u vezi s kreditom za nekretninu kojom se koristi vlasnik.

| — | „V” uključuje samo vrijednost u vrijeme odobravanja kredita za nekretninu kojom se koristi vlasnik. |
| --- | --- |

—

„V” uključuje samo vrijednost u vrijeme odobravanja kredita za nekretninu kojom se koristi vlasnik.

| 5. | Nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi obratiti pažnju na činjenicu da su omjeri LTV-a procikličke prirode i stoga trebaju pažljivo promatrati takve omjere u svakom okviru promatranja rizika. Oni bi također mogli provjeriti korištenje dodatnih parametara kao što su kredit i dugoročna vrijednost, gdje se vrijednost prilagođava u skladu s dugoročnim razvojem indeksa tržišne cijene. |
| --- | --- |

5.

Nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi obratiti pažnju na činjenicu da su omjeri LTV-a procikličke prirode i stoga trebaju pažljivo promatrati takve omjere u svakom okviru promatranja rizika. Oni bi također mogli provjeriti korištenje dodatnih parametara kao što su kredit i dugoročna vrijednost, gdje se vrijednost prilagođava u skladu s dugoročnim razvojem indeksa tržišne cijene.

2.   Trenutni omjer kredita i vrijednosti nekretnine (LTV-C)

| 1. | LTV-C definiran je kako slijedi: |
| --- | --- |

1.

LTV-C definiran je kako slijedi:

Formula

| 2. | Za potrebe izračuna, „LC”:






  (a) | Mjeri se kao nepodmireno stanje kredita, utvrđeno kao „L” u odjeljku 1(2), na izvještajni datum, uzimajući u obzir povrat glavnice kapitala, restrukturiranja kredita, novih isplata glavnice, obračunate kamate, a u slučaju kredita u stranoj valuti, promjenu tečaja. |
| --- | --- | --- |

2.

Za potrebe izračuna, „LC”:

(a)

Mjeri se kao nepodmireno stanje kredita, utvrđeno kao „L” u odjeljku 1(2), na izvještajni datum, uzimajući u obzir povrat glavnice kapitala, restrukturiranja kredita, novih isplata glavnice, obračunate kamate, a u slučaju kredita u stranoj valuti, promjenu tečaja.

| (b) | Prilagođen je da uzme u obzir prikupljenu ušteđevinu na investicijskom instrumentu koji ima za cilj otplatu glavnice kredita. Akumulirana ušteđevina može se odbiti od „L C” samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  1) | akumulirana ušteđevina bezuvjetno je založena vjerovniku s izričitom svrhom otplate glavnice kredita na ugovorom predviđene datume; i |
| --- | --- | --- |

(b)

Prilagođen je da uzme u obzir prikupljenu ušteđevinu na investicijskom instrumentu koji ima za cilj otplatu glavnice kredita. Akumulirana ušteđevina može se odbiti od „L C” samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

1)

akumulirana ušteđevina bezuvjetno je založena vjerovniku s izričitom svrhom otplate glavnice kredita na ugovorom predviđene datume; i

| 2) | primjenjuje se odgovarajući korektivni faktor, određen od strane nacionalnog makrobonitetnog tijela, radi odražavanja tržišnih rizika ili rizika treće strane povezane s osnovnim investicijama. |
| --- | --- |

2)

primjenjuje se odgovarajući korektivni faktor, određen od strane nacionalnog makrobonitetnog tijela, radi odražavanja tržišnih rizika ili rizika treće strane povezane s osnovnim investicijama.

| 3. | Za potrebe izračuna, „VC”:






  (a) | Odražava promjene u vrijednosti „V”, kako je utvrđena u odjeljku 1(3), od posljednje procjene nekretnine. Trenutna vrijednost nekretnine treba biti procijenjena od strane neovisnog vanjskog ili unutarnjeg procjenitelja. Ako takva procjena nije dostupna, trenutna vrijednost nekretnine može se procijeniti korištenjem granularnog indeksa vrijednosti nekretnine (npr. na temelju transakcijskih podataka). Ako takav indeks vrijednosti nekretnine također nije dostupan, može se koristiti granularni indeks cijene nekretnine nakon primjene prikladno odabranog sniženja radi odražavanja smanjenja vrijednosti nekretnine. Svaka vrijednost nekretnine ili indeks cijene trebao bi biti dovoljno diferenciran prema zemljopisnoj lokaciji nekretnine i vrsti nekretnine. |
| --- | --- | --- |

3.

Za potrebe izračuna, „VC”:

(a)

Odražava promjene u vrijednosti „V”, kako je utvrđena u odjeljku 1(3), od posljednje procjene nekretnine. Trenutna vrijednost nekretnine treba biti procijenjena od strane neovisnog vanjskog ili unutarnjeg procjenitelja. Ako takva procjena nije dostupna, trenutna vrijednost nekretnine može se procijeniti korištenjem granularnog indeksa vrijednosti nekretnine (npr. na temelju transakcijskih podataka). Ako takav indeks vrijednosti nekretnine također nije dostupan, može se koristiti granularni indeks cijene nekretnine nakon primjene prikladno odabranog sniženja radi odražavanja smanjenja vrijednosti nekretnine. Svaka vrijednost nekretnine ili indeks cijene trebao bi biti dovoljno diferenciran prema zemljopisnoj lokaciji nekretnine i vrsti nekretnine.

| (b) | Prilagođen je promjenama u prethodnim teretima na nekretnini. |
| --- | --- |

(b)

Prilagođen je promjenama u prethodnim teretima na nekretnini.

| (c) | Računa se godišnje. |
| --- | --- |

(c)

Računa se godišnje.

| 4. | Ako se tržište kredita za stambene nekretnine za nekretnine koje se kupuju radi davanja u najam i tržište nekretnina kojima se koristi vlasnik prate odvojeno, primjenjuje se definicija LTV-C uz sljedeće iznimke:






  (a) | za kredite za kupnju radi davanja u najam:






  — | „LC” uključuje samo kredite ili tranše kredita, koje je osigurao korisnik kredita na nekretnini u trenutku odobravanja kredita, povezane s kreditom za kupnju radi davanja u najam. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Ako se tržište kredita za stambene nekretnine za nekretnine koje se kupuju radi davanja u najam i tržište nekretnina kojima se koristi vlasnik prate odvojeno, primjenjuje se definicija LTV-C uz sljedeće iznimke:

(a)

za kredite za kupnju radi davanja u najam:

—

„LC” uključuje samo kredite ili tranše kredita, koje je osigurao korisnik kredita na nekretnini u trenutku odobravanja kredita, povezane s kreditom za kupnju radi davanja u najam.

| — | „VC” se odnosi na tekuću vrijednost nekretnine kupljene radi davanja u najam. |
| --- | --- |

—

„VC” se odnosi na tekuću vrijednost nekretnine kupljene radi davanja u najam.

| (b) | za kredite za nekretnine kojima se koristi vlasnik:






  — | „LC” uključuje samo kredite ili tranše kredita, koje je korisnik kredita osigurao na nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u odnosu na kredit za kupnju nekretnine kojom se koristi vlasnik. |
| --- | --- | --- |

(b)

za kredite za nekretnine kojima se koristi vlasnik:

—

„LC” uključuje samo kredite ili tranše kredita, koje je korisnik kredita osigurao na nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u odnosu na kredit za kupnju nekretnine kojom se koristi vlasnik.

| — | „VC” uključuje samo sadašnju vrijednost nekretnine koju koristi vlasnik. |
| --- | --- |

—

„VC” uključuje samo sadašnju vrijednost nekretnine koju koristi vlasnik.

3.   Omjer kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LTI-O)

| 1. | LTI-O definiran je kao: |
| --- | --- |

1.

LTI-O definiran je kao:

Formula

| 2. | Za potrebe izračuna, „L” ima isto značenje kao u odjeljku 1(2). |
| --- | --- |

2.

Za potrebe izračuna, „L” ima isto značenje kao u odjeljku 1(2).

| 3. | Za potrebe izračuna, „I” je ukupan godišnji raspoloživ prihod korisnika kredita kako je evidentiran od strane davatelja kredita u trenutku odobravanja kredita za kupnju stambene nekretnine. |
| --- | --- |

3.

Za potrebe izračuna, „I” je ukupan godišnji raspoloživ prihod korisnika kredita kako je evidentiran od strane davatelja kredita u trenutku odobravanja kredita za kupnju stambene nekretnine.

| 4. | Pri određivanju „raspoloživog prihoda” korisnika kredita, potiče se adresate da se usklade s definicijom (1) u najvećoj mogućoj mjeri i najmanje s definicijom (2):
  Definicija (1): „raspoloživi prihod” = prihod zaposlenika + prihod samozaposlene osobe (npr. dobit) + prihod od javnih mirovina + prihod od privatnih i profesionalnih mirovina + prihod od potpore nezaposlenima + prihod od socijalnih transfera osim potpora nezaposlenima + redovni privatni transferi (kao što su alimentacije) + bruto prihod od najma nekretnine + prihod od financijskih investicija + prihod od privatnog poduzetništva ili partnerstva + redovan prihod od drugih izvora + subvencije za kredite - porezi - zdravstvena zaštita/ socijalno osiguranje / premije za zdravstveno osiguranje + porezni odbici.
  Za potrebe ove definicije:






  (a) | „bruto prihod od najma nekretnine” uključuje prihod od najma nekretnine u vlasništvu na kojoj trenutno ne postoji nepodmireni kredit za stambenu nekretninu i nekretninu kupljenu radi davanja u najam. Prihod od najma trebao bi se utvrditi iz informacije koja je dostupna bankama ili pribavljena na drugi način. Ako detaljne informacije nisu dostupne, trebala bi biti osigurana najbolja procjena prihoda od najma od strane izvještajne institucije, i trebala bi biti opisana metodologija korištena radi njezina dobivanja; |
| --- | --- | --- |

4.

Pri određivanju „raspoloživog prihoda” korisnika kredita, potiče se adresate da se usklade s definicijom (1) u najvećoj mogućoj mjeri i najmanje s definicijom (2):

Definicija (1): „raspoloživi prihod” = prihod zaposlenika + prihod samozaposlene osobe (npr. dobit) + prihod od javnih mirovina + prihod od privatnih i profesionalnih mirovina + prihod od potpore nezaposlenima + prihod od socijalnih transfera osim potpora nezaposlenima + redovni privatni transferi (kao što su alimentacije) + bruto prihod od najma nekretnine + prihod od financijskih investicija + prihod od privatnog poduzetništva ili partnerstva + redovan prihod od drugih izvora + subvencije za kredite - porezi - zdravstvena zaštita/ socijalno osiguranje / premije za zdravstveno osiguranje + porezni odbici.

Za potrebe ove definicije:

(a)

„bruto prihod od najma nekretnine” uključuje prihod od najma nekretnine u vlasništvu na kojoj trenutno ne postoji nepodmireni kredit za stambenu nekretninu i nekretninu kupljenu radi davanja u najam. Prihod od najma trebao bi se utvrditi iz informacije koja je dostupna bankama ili pribavljena na drugi način. Ako detaljne informacije nisu dostupne, trebala bi biti osigurana najbolja procjena prihoda od najma od strane izvještajne institucije, i trebala bi biti opisana metodologija korištena radi njezina dobivanja;

| (b) | „porezi” bi trebali uključiti, prema redoslijedu važnosti, poreze na plaće, potraživanja na osnovi poreza, mirovine ili premije osiguranja, ako se obračunavaju na ukupan prihod, posebne poreze, npr. poreze na imovinu i druge nepotrošačke poreze; |
| --- | --- |

(b)

„porezi” bi trebali uključiti, prema redoslijedu važnosti, poreze na plaće, potraživanja na osnovi poreza, mirovine ili premije osiguranja, ako se obračunavaju na ukupan prihod, posebne poreze, npr. poreze na imovinu i druge nepotrošačke poreze;

| (c) | „zdravstvena zaštita/ socijalno osiguranja/ premije za zdravstveno osiguranje” trebali bi uključiti fiksne i obvezne troškove koji se u nekim državama plaćaju nakon poreza; |
| --- | --- |

(c)

„zdravstvena zaštita/ socijalno osiguranja/ premije za zdravstveno osiguranje” trebali bi uključiti fiksne i obvezne troškove koji se u nekim državama plaćaju nakon poreza;

| (d) | „porezni odbici” trebali bi uključiti povrate od poreznih tijela koji su povezani s odbitkom kamate na kredite za stambenu nekretninu. |
| --- | --- |

(d)

„porezni odbici” trebali bi uključiti povrate od poreznih tijela koji su povezani s odbitkom kamate na kredite za stambenu nekretninu.

| (e) | „subvencije za kredit” trebale bi uključivati sve intervencije javnog sektora čiji je cilj olakšavanje otplate duga za dužnike (npr. subvencionirane kamatne stope, subvencije za otplatu). |
| --- | --- |

(e)

„subvencije za kredit” trebale bi uključivati sve intervencije javnog sektora čiji je cilj olakšavanje otplate duga za dužnike (npr. subvencionirane kamatne stope, subvencije za otplatu).

Definicija (2): „Raspoloživi prihod” = prihod zaposlenika + prihod samozaposlene osobe (npr. dobit) - porezi.

| 5. | Ako se tržišta kredita za stambene nekretnine koji se odnose na nekretnine kupljene radi davanja u najam i nekretnine kojima se koristi vlasnik prate odvojeno, definicija LTI-O primjenjuje se u skladu sa sljedećim izuzecima:






  (a) | za kredite za kupnju radi davanja u najam:






  — | „L” uključuje samo kredite ili tranše kredita, osigurane od strane korisnika kredita, nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u vezi s kreditom za nekretninu kupljenu radi davanja u najam. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Ako se tržišta kredita za stambene nekretnine koji se odnose na nekretnine kupljene radi davanja u najam i nekretnine kojima se koristi vlasnik prate odvojeno, definicija LTI-O primjenjuje se u skladu sa sljedećim izuzecima:

(a)

za kredite za kupnju radi davanja u najam:

—

„L” uključuje samo kredite ili tranše kredita, osigurane od strane korisnika kredita, nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u vezi s kreditom za nekretninu kupljenu radi davanja u najam.

| (b) | za kredite za nekretnine kojima se koristi vlasnik:






  — | „L” uključuje samo kredite ili tranše kredita, osigurane od strane korisnika kredita, na nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u vezi s nekretninom kojom se koristi vlasnik. |
| --- | --- | --- |

(b)

za kredite za nekretnine kojima se koristi vlasnik:

—

„L” uključuje samo kredite ili tranše kredita, osigurane od strane korisnika kredita, na nekretninama u trenutku odobravanja kredita, u vezi s nekretninom kojom se koristi vlasnik.

| — | Ako korisnik kredita ima kredit za nekretninu kojom se koristi vlasnik i kredit za nekretninu kupljenu radi davanja u najam, samo se prihod od nekretnine kupljene radi davanja u najam umanjen za troškove otplate kredita za nekretninu kupljene radi davanja u najam može koristiti radi potpore plaćanja kredita za nekretninu koju koristi vlasnik. U ovom slučaju, prva najbolja definicija „raspoloživog prihoda” je:
  „raspoloživi prihod” = prihod zaposlenika + prihod od samozapošljavanja, npr. dobit + prihod od javnih mirovina + prihod od privatnih i strukovnih mirovina + prihod od potpora nezaposlenima + prihod od socijalnih transfera osim potpora nezaposlenima + redovni privatni transferi, npr. alimentacija) + (bruto prihod od najma nekretnine - troškovi otplate duga od nekretnine koja se daje u najam) + prihod od financijskih investicija + prihod od privatnog poduzetništva ili partnerstva + redovan prihod iz drugih izvora + subvencije za kredit - porezi - zdravstvena zaštita/ socijalno osiguranje/ premije za zdravstveno osiguranje + porezni odbici. |
| --- | --- |

—

Ako korisnik kredita ima kredit za nekretninu kojom se koristi vlasnik i kredit za nekretninu kupljenu radi davanja u najam, samo se prihod od nekretnine kupljene radi davanja u najam umanjen za troškove otplate kredita za nekretninu kupljene radi davanja u najam može koristiti radi potpore plaćanja kredita za nekretninu koju koristi vlasnik. U ovom slučaju, prva najbolja definicija „raspoloživog prihoda” je:

„raspoloživi prihod” = prihod zaposlenika + prihod od samozapošljavanja, npr. dobit + prihod od javnih mirovina + prihod od privatnih i strukovnih mirovina + prihod od potpora nezaposlenima + prihod od socijalnih transfera osim potpora nezaposlenima + redovni privatni transferi, npr. alimentacija) + (bruto prihod od najma nekretnine - troškovi otplate duga od nekretnine koja se daje u najam) + prihod od financijskih investicija + prihod od privatnog poduzetništva ili partnerstva + redovan prihod iz drugih izvora + subvencije za kredit - porezi - zdravstvena zaštita/ socijalno osiguranje/ premije za zdravstveno osiguranje + porezni odbici.

4.   Omjer duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DTI-O)

| 1. | DTI-O definiran je kao: |
| --- | --- |

1.

DTI-O definiran je kao:

Formula

| 2. | Za potrebe izračuna „D” uključuje ukupan dug korisnika kredita, neovisno o tome je li osiguran nekretninom, uključujući sve nepodmirene financijske kredite, tj. kredite koje su odobrile banke i drugi davatelji kredita za stambene nekretnine, i drugi zajmodavci u trenutku odobravanja kredita za stambenu nekretninu. |
| --- | --- |

2.

Za potrebe izračuna „D” uključuje ukupan dug korisnika kredita, neovisno o tome je li osiguran nekretninom, uključujući sve nepodmirene financijske kredite, tj. kredite koje su odobrile banke i drugi davatelji kredita za stambene nekretnine, i drugi zajmodavci u trenutku odobravanja kredita za stambenu nekretninu.

| 3. | Za potrebe izračuna „I” ima isto značenje kao u odjeljku 3(4). |
| --- | --- |

3.

Za potrebe izračuna „I” ima isto značenje kao u odjeljku 3(4).

5.   Omjer otplate kredita i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (LSTI-O)

| 1. | LSTI-O definira se kao: |
| --- | --- |

1.

LSTI-O definira se kao:

Formula

| 2. | Za potrebe izračuna, „LS” je godišnji trošak otplate duga kredita za stambenu nekretninu, definiran kao „L” u odjeljku 1(2) u trenutku odobravanja kredita. |
| --- | --- |

2.

Za potrebe izračuna, „LS” je godišnji trošak otplate duga kredita za stambenu nekretninu, definiran kao „L” u odjeljku 1(2) u trenutku odobravanja kredita.

| 3. | Za potrebe izračuna, „I” ima isto značenje kao u odjeljku 3(4). |
| --- | --- |

3.

Za potrebe izračuna, „I” ima isto značenje kao u odjeljku 3(4).

| 4. | Ako se tržišta kredita za stambene nekretnine koji se odnose na nekretnine kupljene radi davanja u najam i nekretnine kojima se koristi vlasnik prate odvojeno, definicija LSTI-O primjenjuje se uz sljedeće izuzetke:






  (a) | za kredite za nekretnine kupljene radi davanja u najam:






  — | „LS” je godišnji trošak otplate duga u odnosu na kredit za nekretninu kupljenu radi davanja u najam u vrijeme odobravanja kredita. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Ako se tržišta kredita za stambene nekretnine koji se odnose na nekretnine kupljene radi davanja u najam i nekretnine kojima se koristi vlasnik prate odvojeno, definicija LSTI-O primjenjuje se uz sljedeće izuzetke:

(a)

za kredite za nekretnine kupljene radi davanja u najam:

—

„LS” je godišnji trošak otplate duga u odnosu na kredit za nekretninu kupljenu radi davanja u najam u vrijeme odobravanja kredita.

| (b) | za kredite za nekretnine kojima se koristi vlasnik:






  — | „LS” je godišnji trošak otplate duga povezan s kreditom za kupnju nekretnine kojom se koristi vlasnik, u trenutku odobravanja kredita. |
| --- | --- | --- |

(b)

za kredite za nekretnine kojima se koristi vlasnik:

—

„LS” je godišnji trošak otplate duga povezan s kreditom za kupnju nekretnine kojom se koristi vlasnik, u trenutku odobravanja kredita.

| — | Relevantna prva najbolja definicija „raspoloživog prihoda” je:
  „raspoloživi prihod” = prihod zaposlenika + prihod samozaposlene osobe, npr. dobiti + prihodi od javnih mirovina + prihod od privatne i strukovne mirovine + prihod od potpora nezaposlenima + prihod od socijalnih transfera osim potpora nezaposlenima + redovni privatni transferi, npr. alimentacije + (bruto prihod od najma nekretnine - troškovi otplate duga nekretnine koja se iznajmljuje + prihod od financijskih investicija) + prihod od privatnog poduzetništva ili partnerstva + redovan prihod iz drugih izvora + subvencije za kredit - porezi - zdravstvena zaštita/ socijalno osiguranje/ premije za zdravstveno osiguranje + porezni odbici. |
| --- | --- |

—

Relevantna prva najbolja definicija „raspoloživog prihoda” je:

„raspoloživi prihod” = prihod zaposlenika + prihod samozaposlene osobe, npr. dobiti + prihodi od javnih mirovina + prihod od privatne i strukovne mirovine + prihod od potpora nezaposlenima + prihod od socijalnih transfera osim potpora nezaposlenima + redovni privatni transferi, npr. alimentacije + (bruto prihod od najma nekretnine - troškovi otplate duga nekretnine koja se iznajmljuje + prihod od financijskih investicija) + prihod od privatnog poduzetništva ili partnerstva + redovan prihod iz drugih izvora + subvencije za kredit - porezi - zdravstvena zaštita/ socijalno osiguranje/ premije za zdravstveno osiguranje + porezni odbici.

6.   Omjer otplate duga i prihoda u vrijeme odobravanja kredita (DSTI-O)

| 1. | DSTI-O definira se: |
| --- | --- |

1.

DSTI-O definira se:

Formula

| 2. | Za potrebe izračuna „DS” je godišnji trošak otplate duga ukupnog duga korisnika kredita, definiran kao „D” u odjeljku 4(2) u trenutku odobravanja kredita. |
| --- | --- |

2.

Za potrebe izračuna „DS” je godišnji trošak otplate duga ukupnog duga korisnika kredita, definiran kao „D” u odjeljku 4(2) u trenutku odobravanja kredita.

| 3. | Za potrebe izračuna, „I” ima isto značenje kao u odjeljku 3(4). |
| --- | --- |

3.

Za potrebe izračuna, „I” ima isto značenje kao u odjeljku 3(4).

| 4. | DTI-O trebao bi se smatrati kao fakultativni pokazatelj budući da u nekim državama davatelji kredita ne smiju imati pristup potrebnim informacijama radi izračuna ovog brojnika. Međutim, u državama gdje davatelji kredita imaju pristup takvim informacijama (npr. putem kreditnih registara ili poreznih evidencija), makrobonitetna tijela snažno se potiču da uključe ovaj pokazatelj i u svoj okvir za praćenje rizika. |
| --- | --- |

4.

DTI-O trebao bi se smatrati kao fakultativni pokazatelj budući da u nekim državama davatelji kredita ne smiju imati pristup potrebnim informacijama radi izračuna ovog brojnika. Međutim, u državama gdje davatelji kredita imaju pristup takvim informacijama (npr. putem kreditnih registara ili poreznih evidencija), makrobonitetna tijela snažno se potiču da uključe ovaj pokazatelj i u svoj okvir za praćenje rizika.

7.   Omjer pokrića kamate (ICR)

| 1. | ICR definira se: |
| --- | --- |

1.

ICR definira se:

Formula

| 2. | Za potrebe izračuna:






  (a) | „bruto godišnji prihod od najma” je godišnji prihod od najma nastao od stambenih nekretnina kupljenih radi davanja u najam, koji uključuje sve operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnina i poreze; |
| --- | --- | --- |

2.

Za potrebe izračuna:

(a)

„bruto godišnji prihod od najma” je godišnji prihod od najma nastao od stambenih nekretnina kupljenih radi davanja u najam, koji uključuje sve operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnina i poreze;

| (b) | „godišnji trošak kamate” jesu godišnji troškovi kamate povezani sa stambenom nekretninom kupljenom radi davanja u najam. |
| --- | --- |

(b)

„godišnji trošak kamate” jesu godišnji troškovi kamate povezani sa stambenom nekretninom kupljenom radi davanja u najam.

| 3. | Omjer se može odnositi na vrijednost u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O) ili na trenutnu vrijednost (ICR-C). |
| --- | --- |

3.

Omjer se može odnositi na vrijednost u vrijeme odobravanja kredita (ICR-O) ili na trenutnu vrijednost (ICR-C).

8.   Omjer kredita i najma u vrijeme odobravanja kredita (LTR-O)

| 1. | LTR-O definira se: |
| --- | --- |

1.

LTR-O definira se:

Formula

| 2. | Za potrebe izračuna:






  (a) | „kredit zbog kupnje radi davanja u najam” ima isto značenje kao „L” u odjeljku 1(2), ali je ograničen na kredite za stambene nekretnine kojima se financira nekretnina koja se kupuje radi davanja u najam; |
| --- | --- | --- |

2.

Za potrebe izračuna:

(a)

„kredit zbog kupnje radi davanja u najam” ima isto značenje kao „L” u odjeljku 1(2), ali je ograničen na kredite za stambene nekretnine kojima se financira nekretnina koja se kupuje radi davanja u najam;

| (b) | „neto godišnji prihod od najma” je godišnji prihod od najma nastao od nekretnine kupljene radi davanja od najam umanjen za operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnine, ali koji uključuje sve poreze; |
| --- | --- |

(b)

„neto godišnji prihod od najma” je godišnji prihod od najma nastao od nekretnine kupljene radi davanja od najam umanjen za operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnine, ali koji uključuje sve poreze;

| (c) | „bruto godišnji prihod od najma” je godišnji prihod nastao od iznajmljivanja nekretnine kupljene radi davanja u najam korisnicima najma, koji uključuje sve operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnina i poreze. |
| --- | --- |

(c)

„bruto godišnji prihod od najma” je godišnji prihod nastao od iznajmljivanja nekretnine kupljene radi davanja u najam korisnicima najma, koji uključuje sve operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnina i poreze.

Neto godišnji prihod od najma trebao bi se koristiti za izračun LTR-O. Ako ova informacija nije dostupna, kao alternativa može se koristiti bruto godišnji prihod od najma.

---

(1)  U slučaju nekretnine koja je još u izgradnji, LTV-O se u danom trenutku n može izračunati kao:

Formula

Ako se Formula odnosi na tranše kredita isplaćene do vremena n, Formula je početna vrijednost nekretnine koja služi kao kolateral (npr. zemljište), a Formula predstavlja promjenu u vrijednosti nekretnine koja je nastala tijekom razdoblja do isplate posljednje tranše kredita do vremena n.

---

PRILOG V.

SMJERNICE O DEFINICIJAMA I POKAZATELJIMA POVEZANIM S POSLOVNIM NEKRETNINAMA

Ovaj prilog daje smjernice o specifičnim pitanjima povezanim s definicijom poslovnih nekretnina, pokazateljima poslovnih nekretnina i posebno o Prilogu III. Njegova svrha nije osigurati detaljne tehničke upute za popunjavanje obrazaca iz Priloga III. koji obuhvaća sve moguće slučajeve. Nadalje, ovu smjernicu potrebno je tumačiti kao obuhvaćanje ciljnih definicija i ciljnih metoda, a u nekim slučajevima razlike mogu biti opravdane radi prilagodbe posebnostima tržišta i segmentima tržišta.

1.   Definicije poslovne nekretnine

Trenutno ne postoji definicija poslovne nekretnine jedinstvena za Uniju koja je dovoljno precizna za makrobonitetne potrebe.

| (a) | Uredba (EU) br. 575/2013 definira stambene nekretnine u članku 4. stavku 1. točki 75., ali ne daje preciznu definiciju poslovne nekretnine osim one kojom je opisana kao „uredi ili druge poslovne prostorije” u članku 126. Ova Uredba također zahtijeva da vrijednost nekretnine ne smije biti ovisna o kreditnoj kvaliteti korisnika kredita ili provedbi osnovnog projekta u odnosu na poslovnu nekretninu. |
| --- | --- |

(a)

Uredba (EU) br. 575/2013 definira stambene nekretnine u članku 4. stavku 1. točki 75., ali ne daje preciznu definiciju poslovne nekretnine osim one kojom je opisana kao „uredi ili druge poslovne prostorije” u članku 126. Ova Uredba također zahtijeva da vrijednost nekretnine ne smije biti ovisna o kreditnoj kvaliteti korisnika kredita ili provedbi osnovnog projekta u odnosu na poslovnu nekretninu.

| (b) | EBA osigurava korisni dodatni kriterij: pretežita svrha nekretnine „trebala bi biti povezana s gospodarskom aktivnošću” (1). Iako koristan, ovaj kriterij ipak nije dovoljno precizan za makrobonitetne potrebe. |
| --- | --- |

(b)

EBA osigurava korisni dodatni kriterij: pretežita svrha nekretnine „trebala bi biti povezana s gospodarskom aktivnošću” (1). Iako koristan, ovaj kriterij ipak nije dovoljno precizan za makrobonitetne potrebe.

| (c) | Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke (ESB/2016/13) (2) drugi je mogući izvor definicije poslovne nekretnine. Međutim, u ovoj fazi, Uredba definira poslovnu nekretninu kao nekretninu koja nije stambena nekretnina (kako je definirana u Uredbi navedenoj pod točkom (a)). Takva definicija je preširoka za potrebe financijske stabilnosti budući je ovdje glavni interes mjera u kojoj će tokovi gotovine koji se očekuju od poslovne nekretnine, kao što je najamnina, biti dovoljni za otplatu kredita kojom je nekretnina financirana. |
| --- | --- |

(c)

Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke (ESB/2016/13) (2) drugi je mogući izvor definicije poslovne nekretnine. Međutim, u ovoj fazi, Uredba definira poslovnu nekretninu kao nekretninu koja nije stambena nekretnina (kako je definirana u Uredbi navedenoj pod točkom (a)). Takva definicija je preširoka za potrebe financijske stabilnosti budući je ovdje glavni interes mjera u kojoj će tokovi gotovine koji se očekuju od poslovne nekretnine, kao što je najamnina, biti dovoljni za otplatu kredita kojom je nekretnina financirana.

| (d) | Inicijativa skupine G20 o prazninama u podacima (3) je skup 20 preporuka o poboljšanju ekonomske i financijske statistike koja je objavljena radi poboljšanja mogućnosti i usporedivosti ekonomskih i financijskih podataka nakon izbijanja financijske krize 2007. - 2008. Preporuka 19. naglašava zahtjeve radi poboljšanja dostupnih statističkih podataka o stambenim i poslovnim nekretninama. Daljnje postupanje temeljem ove inicijative, uključujući dogovaranje definicije poslovne nekretnine, još je uvijek u tijeku i može osigurati određeni doprinos podacima koji se zahtijevaju za potrebe ESRB-a. |
| --- | --- |

(d)

Inicijativa skupine G20 o prazninama u podacima (3) je skup 20 preporuka o poboljšanju ekonomske i financijske statistike koja je objavljena radi poboljšanja mogućnosti i usporedivosti ekonomskih i financijskih podataka nakon izbijanja financijske krize 2007. - 2008. Preporuka 19. naglašava zahtjeve radi poboljšanja dostupnih statističkih podataka o stambenim i poslovnim nekretninama. Daljnje postupanje temeljem ove inicijative, uključujući dogovaranje definicije poslovne nekretnine, još je uvijek u tijeku i može osigurati određeni doprinos podacima koji se zahtijevaju za potrebe ESRB-a.

| (e) | Dokument o savjetovanju o revizijama standardiziranog pristupa kreditnom riziku Bazelskog odbora za nadzor banaka (4) također definira poslovne nekretnine kao suprotnost stambenim nekretninama. Izloženost stambene nekretnine definirana je kao izloženost osigurana nekretninom koja ima narav stambenog objekta i zadovoljava sve primjenjive zakone i propise koji omogućuju da nekretnina bude korištena za potrebe stanovanja, tj. kao stambena nekretnina. Izloženost poslovne nekretnine se onda definira kao izloženost osigurana nekretninom koja nije stambena nekretnina. |
| --- | --- |

(e)

Dokument o savjetovanju o revizijama standardiziranog pristupa kreditnom riziku Bazelskog odbora za nadzor banaka (4) također definira poslovne nekretnine kao suprotnost stambenim nekretninama. Izloženost stambene nekretnine definirana je kao izloženost osigurana nekretninom koja ima narav stambenog objekta i zadovoljava sve primjenjive zakone i propise koji omogućuju da nekretnina bude korištena za potrebe stanovanja, tj. kao stambena nekretnina. Izloženost poslovne nekretnine se onda definira kao izloženost osigurana nekretninom koja nije stambena nekretnina.

U pogledu ograničenja gore navedenih definicija, ova Preporuka daje radnu definiciju poslovne nekretnine posebno za makrobonitetne potrebe. Ona definira poslovnu nekretninu kao nekretninu koja ostvaruje prihod, osim socijalnih stambenih nekretnina, nekretnina koje drži krajnji korisnik i stambenih nekretnina kupljenih radi davanja u najam.

O pitanju treba li nekretninu u izgradnji smatrati poslovnom nekretninom može se raspravljati. Nacionalne prakse razlikuju se u vezi s tim pitanjem. Međutim, iskustvo brojnih država članica tijekom nedavne financijske krize pokazalo je da je važno za potrebe financijske stabilnosti pratiti investicije i financiranje ove gospodarske aktivnosti. Nadalje, očekuje se da će nova nekretnina u izgradnji povećati buduće stanje poslovnih nekretnina kad bude dovršena. Za potrebe ove Preporuke, nekretnine u izgradnji stoga se smatraju potkategorijom poslovnih nekretnina.

Socijalne stambene nekretnine složen su segment tržišta nekretnina, budući da mogu imati različite oblike diljem i unutar država. Trebale bi biti isključene iz definicije poslovne nekretnine kada na transakcijsku vrijednost nekretnine ili najamnine koju plaćaju najmoprimci u takvim nekretninama izravno utječe javno tijelo, što ima za posljedicu da je najam niži nego onaj promatran na trenutnom tržištu. Nacionalna tijela trebala bi u svojim državama odrediti granicu između socijalnih stambenih nekretnina i privatnog sektora najma u skladu s ovim kriterijem.

Stambene nekretnine kupljene radi davanja u najam odnose se na svaku stambenu nekretninu koja je u izravnom vlasništvu privatnog kućanstva (5) s osnovnim ciljem da bude dana u najam najmoprimcima. Za sada, ova aktivnost značajna je samo u nekoliko država članica. Stambene nekretnine kupljene radi davanja u najam su također granično područje između stambene nekretnine i poslovne nekretnine. Međutim, budući da se ova aktivnost tipično poduzima povremeno od strane neprofesionalnih najmodavaca s malim portfeljem nekretnina, ovo se može tumačiti za potrebe financijske stabilnosti kao da pripada više sektoru stambenih nekretnina nego sektoru poslovnih nekretnina. Međutim, zbog njegove određene karakteristike rizika, nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da prate napredak u ovom podtržištu, koristeći brojne dodatne i posebne pokazatelje, ako bi ova aktivnost predstavljala značajan izvor rizika ili značajan udio stanja ili tokova ukupnog kreditiranja kupnje stambenih nekretnina.

2.   Izvori podataka o poslovnim nekretninama

2.1.   Pokazatelji fizičkog tržišta poslovnih nekretnina

Pokazatelji poslovnih nekretnina na fizičkom tržištu mogu se dobiti putem:

| (a) | javnih izvora, npr. nacionalnih zavoda za statistiku ili zemljišnih knjiga; ili |
| --- | --- |

(a)

javnih izvora, npr. nacionalnih zavoda za statistiku ili zemljišnih knjiga; ili

| (b) | osiguravatelja podataka privatnog sektora koji obuhvaćaju značajan dio tržišta poslovnih nekretnina. |
| --- | --- |

(b)

osiguravatelja podataka privatnog sektora koji obuhvaćaju značajan dio tržišta poslovnih nekretnina.

Izvještaj ESRB-a o poslovnim nekretninama i financijskoj stabilnosti u EU osigurava pregled dostupnih indeksa cijena i moguće izvore podataka (6).

2.2.   Pokazatelji izloženosti financijskog sustava u odnosu na poslovne nekretnine

Podaci o izloženosti sudionika na tržištu, barem onih financijskog sektora, može se prikupiti iz nadzornog izvješćivanja. ESB i EIOPA su već prikupili neke podatke na nacionalnoj razini. Međutim, ti podaci nisu jako detaljni. Novi nadzorni izvještajni obrasci za banke, tj. Financijsko izvješćivanje (FINREP) i Zajedničko izvješćivanje (COREP) za osiguravatelje i Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) i za investicijske fondove temeljem Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8) mogu osigurati granularniji uvid u izloženost financijskih institucija u odnosu na poslovne nekretnine.

Klasifikacije osigurane u statističkoj klasifikaciji gospodarskih aktivnosti u Europskoj zajednici (NACE, rev 20) mogu se koristiti za zamjenu izloženosti financijskih institucija u odnosu na poslovne nekretnine jer je o njima postignut dogovor od strane institucija Unije i koriste se u redovnim izvještajnim obrascima za banke i osiguravajuća društva. U tom smislu značajna su dva odjeljka:

(a)   Odjeljak F: izgradnja, osim niskogradnje; i

(b)   Odjeljak L: aktivnosti s nekretninama, osim agencija za poslovanje s nekretninama.

Glavni nedostatak korištenja NACE klasifikacija je što su one usmjerene na gospodarske sektore, a ne na kredite. Primjerice, kredit odobren društvu za poslovanje nekretninama za kupnju voznog parka bit će iskazan pod odjeljkom L, iako se ne radi o kreditu za kupnju poslovne nekretnine.

2.3.   Korištenje podataka privatnog sektora

Ako nacionalna makrobonitetna tijela koriste podatke od pružatelja podataka iz privatnog sektora radi sastavljanja pokazatelja za poslovne nekretnine, očekuju se da će utvrditi razlike u obuhvatu i definicijama u usporedbi s onima koji se zahtijevaju ovom Preporukom. Također bi trebali biti u mogućnosti osigurati podatke o osnovnoj metodologiji koju koristi pružatelj i uzorak pokrivenosti. Podaci od pružatelja iz privatnog sektora trebali bi biti reprezentativni za općenito tržište i odgovarajuće raščlambe iz Preporuke D:

| (a) | vrsta nekretnine; |
| --- | --- |

(a)

vrsta nekretnine;

| (b) | mjesto na kojem se nekretnina nalazi; |
| --- | --- |

(b)

mjesto na kojem se nekretnina nalazi;

| (c) | vrsta investitora i nacionalnost; |
| --- | --- |

(c)

vrsta investitora i nacionalnost;

| (d) | vrsta davatelja kredita i nacionalnost. |
| --- | --- |

(d)

vrsta davatelja kredita i nacionalnost.

3.   Relevantne raščlambe pokazatelja

U odnosu na relevantne raščlambe iz Preporuke D, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi biti u mogućnosti osigurati procjenu relevantnosti takvih raščlambi za svoja tržišta poslovnih nekretnina kada ih koriste za potrebe praćenja, uzimajući također u obzir načelo razmjernosti.

„Vrsta imovine” odnosi se na osnovnu uporabu poslovne nekretnine. Za pokazatelje za poslovne nekretnine, ova raščlamba treba uključivati sljedeće kategorije:

| (a) | stambene, npr. objekti s više stanova; |
| --- | --- |

(a)

stambene, npr. objekti s više stanova;

| (b) | za najam, npr. hoteli, restorani, trgovački centri; |
| --- | --- |

(b)

za najam, npr. hoteli, restorani, trgovački centri;

| (c) | uredi, npr. nekretnine koje se prvenstveno koriste kao službeni ili poslovni uredi; |
| --- | --- |

(c)

uredi, npr. nekretnine koje se prvenstveno koriste kao službeni ili poslovni uredi;

| (d) | industrijski, npr. nekretnine koje se koriste za potrebe proizvodnje, distribucije i operativne logistike; |
| --- | --- |

(d)

industrijski, npr. nekretnine koje se koriste za potrebe proizvodnje, distribucije i operativne logistike;

| (e) | druge vrste poslovnih nekretnina. |
| --- | --- |

(e)

druge vrste poslovnih nekretnina.

Ako nekretnina ima mješovitu uporabu, treba se smatrati kao različite nekretnine (temeljem primjerice površine namijenjene za svaku uporabu) kad god je moguće napraviti takvu raščlambu; u protivnom, nekretnina se može razvrstati sukladno njezinoj prevladavajućoj uporabi.

„Mjesto na kojem se nekretnina nalazi” odnosi se na zemljopisnu raščlambu (npr. po regijama) ili na podtržišta nekretnina koja također moraju uključivati prvorazredne lokacije i lokacije koje nisu prvorazredne. Prvorazredna lokacija obično se smatra najboljim mjestom na određenom tržištu, što se također odražava u prinosu od najma (obično najniži na tržištu). Za poslovne zgrade ovo može biti središnja lokacija u glavnom gradu. Za stambene zgrade ovo se može odnositi na središte grada s mnogo pješačkih zona ili središnje pozicioniranim trgovačkim centrima. Za zgrade za operativnu podršku ovo se može odnositi na lokaciju gdje se nalaze potrebne infrastruktura i usluge, koja ima odličan pristup prometnim mrežama.

„Vrsta investitora” odnosi se na široke kategorije investitora kao što su:

| (a) | banke; |
| --- | --- |

(a)

banke;

| (b) | osiguravajuća društva; |
| --- | --- |

(b)

osiguravajuća društva;

| (c) | mirovinski fondovi; |
| --- | --- |

(c)

mirovinski fondovi;

| (d) | investicijski fondovi; |
| --- | --- |

(d)

investicijski fondovi;

| (e) | društva za poslovanje nekretninama; |
| --- | --- |

(e)

društva za poslovanje nekretninama;

| (f) | ostalo. |
| --- | --- |

(f)

ostalo.

Vjerojatno je da će biti dostupni samo podaci o evidentiranim korisnicima kredita ili investitorima. Međutim, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi biti svjesna da se evidentirani korisnici kredita ili investitori mogu razlikovati od krajnjih korisnika kredita ili investitora, na kojima leži konačni rizik. Stoga se tijela potiču da također prate informacije o krajnjim korisnicima kredita ili investitorima kad god je to moguće, npr. putem informacija prikupljenih od sudionika na tržištu, kako bi imali bolje razumijevanje ponašanja sudionika na tržištu i rizika.

„Vrsta davatelja kredita” odnosi se na široke kategorije davatelja kredita, kao što su:

| (a) | banke, uključujući „loše banke”; |
| --- | --- |

(a)

banke, uključujući „loše banke”;

| (b) | osiguravajuća društva; |
| --- | --- |

(b)

osiguravajuća društva;

| (c) | mirovinski fondovi. |
| --- | --- |

(c)

mirovinski fondovi.

Nacionalna makrobonitetna tijela možda će trebati prilagoditi popis vrsta investitora i davatelja kredita kako bi se odrazile značajke lokalnog sektora poslovnih nekretnina.

„Nacionalnost” se odnosi na državu osnivanja sudionika na tržištu. Nacionalnost investitora i davatelja kredita treba biti raščlanjena na najmanje tri sljedeće zemljopisne kategorije:

| (a) | domaće; |
| --- | --- |

(a)

domaće;

| (b) | ostatak Europskog gospodarskog prostora; |
| --- | --- |

(b)

ostatak Europskog gospodarskog prostora;

| (c) | ostatak svijeta. |
| --- | --- |

(c)

ostatak svijeta.

Nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi biti svjesna da evidentirana nacionalnost investitora ili davatelja kredita može biti različita od nacionalnosti krajnjih investitora ili davatelja kredita na kojima leži krajnji rizik. Stoga se tijela potiču da također prate informacije o nacionalnosti krajnjih davatelja kredita ili investitora, npr. pomoću informacija prikupljenih od sudionika na tržištu.

4.   Metode za izračun pokazatelja fizičkog tržišta

Cijena poslovne nekretnine odnosi se na trajnu vrijednost kvalitete, tj. tržišnu vrijednost nekretnine s oduzetim smanjenjem vrijednosti (i zastarijevanjem) ili povećanje vrijednosti (npr. obnova) pomoću prilagodbe kvalitete.

Smjernice proizašle iz rada koji je započeo Eurostat preporučuju da bi se podaci o cijenama trebali prikupljati iz stvarnih transakcija. Ako ovi podaci nisu dostupni i/ili nisu u potpunosti reprezentativni mogu biti procijenjeni procjenom podataka za vrednovanje sve dok ti podaci odražavaju trenutnu tržišnu cijenu, a ne bilo koji održivi pristup mjerenja cijena.

5.   Procjena izloženosti financijskog sustava u odnosu na poslovne nekretnine

Izloženost financijskog sustava u odnosu na poslovne nekretnine sastoji se od davanja kredita, često od strane banaka, a ponekad od osiguravajućih društava i investicija, često od strane osiguravajućih društava, mirovinskih fondova i investicijskih fondova. Investicije se mogu odnositi na izravna držanja poslovnih nekretnina, npr. posjedovanje vlasništva nad poslovnom nekretninom i na neizravna držanja poslovnih nekretnina, npr. putem vrijednosnih papira i investicijskih fondova. U slučaju da zajmodavac ili investitor upotrebljavaju subjekt posebne namjene (SPV) kao posebna način financiranja za poslovne nekretnine, ti krediti ili ulaganja trebali bi se smatrati kao izravno kreditiranje za poslovne nekretnine ili držanja („transparentni pristup”).

Kada procjenjuju ove izloženosti za sustav kao cjelinu, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi biti svjesna rizika dvostrukog uračunavanja. Investitori mogu ulagati izravno i neizravno u poslovne nekretnine. Primjerice, mirovinski fondovi i osiguravajuća društva često neizravno ulažu u poslovne nekretnine.

Također može biti teže obuhvatiti izloženosti sudionika na stranim tržištima koji čine značajan dio tržišta (9). Budući da su ovi tržišni sudionici važni za funkcioniranje tržišta poslovnih nekretnina, savjetuje se praćenje njihovih aktivnosti.

Budući da su gubici od aktivnosti u vezi s poslovnim nekretninama često koncentrirani na kreditiranje poslovnih nekretnina od strane banaka, nacionalna makrobonitetna tijela potiču se da obrate posebnu pažnju na ovu aktivnost prilikom praćenja.

6.   Metode za izračun omjera kredita i vrijednosti nekretnine (LTV)

U Prilogu IV. navode se metode za izračun omjera kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) i omjera kredita i trenutne vrijednosti nekretnine (LTV-C). Međutim, postoje brojne specifičnosti koje je potrebno uzeti u obzir kad se ovi omjeri izračunavaju za poslovne nekretnine.

Ako se radi o sindiciranom kreditu, omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) treba izračunavati kao početni iznos kredita odobren korisniku kredita u odnosu na vrijednost imovine u vrijeme odobravanja kredita. Ako se radi o nekoliko nekretnina, omjer kredita i vrijednosti nekretnine u vrijeme odobravanja kredita (LTV-O) treba se izračunati kao omjer početnog iznosa kredita u odnosu na ukupnu vrijednost dotične nekretnine.

Budući da je u sektoru poslovnih nekretnina broj nekretnina mnogo manji i da su nekretnine raznovrsnije nego u sektoru stambenih nekretnina, prikladnije je izračunati omjer kredita i trenutne vrijednosti nekretnine (LTV-C) na temelju procjene vrijednosti pojedine nekretnine nego korištenjem indeksa vrijednosti ili indeksa cijena.

Konačno, nacionalna makrobonitetna tijela trebaju pratiti raspodjelu omjera kredita i vrijednosti nekretnine (LTV), s posebnim naglaskom na najrizičnije kredite, tj. one s najvišim omjerom kredita i vrijednosti nekretnine (LTV), budući da su gubici često rezultat takvog ekstremnog rizika.

7.   Metode za izračun omjera pokrića kamate (ICR) i omjera pokrića otplate duga (DSCR)

Omjer pokrića kamate (ICR) i omjer pokrića otplate duga (DSCR) odnose se na prihod od najma koji donosi poslovna nekretnina ili skup nekretnina, umanjen za poreze i operativne troškove koji moraju nastati korisniku kredita radi održavanja vrijednosti nekretnine.

Omjer pokrića kamate (ICR) definira se:

Formula

Za potrebe izračuna ICR-a:

| (a) | „neto godišnji prihod od najma” uključuje godišnji prihod od najma nastao od davanja u najam poslovnih nekretnina zakupcima umanjen za poreze i sve operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnine; |
| --- | --- |

(a)

„neto godišnji prihod od najma” uključuje godišnji prihod od najma nastao od davanja u najam poslovnih nekretnina zakupcima umanjen za poreze i sve operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnine;

| (b) | „godišnji troškovi kamate” su godišnji troškovi kamate povezani s kreditom osiguranim poslovnom nekretninom ili skupom nekretnina. |
| --- | --- |

(b)

„godišnji troškovi kamate” su godišnji troškovi kamate povezani s kreditom osiguranim poslovnom nekretninom ili skupom nekretnina.

Svrha ICR-a je izmjeriti mjeru do koje je prihod koji ostvaruje nekretnina dovoljan za plaćanje troškova kamate koji su nastali korisniku kredita radi kupnje te nekretnine. ICR bi stoga trebao biti analiziran na razini nekretnine.

Omjer pokrića otplate duga (DSCR) definira se:

Formula

Za potrebe izračuna DSCR-a:

| (a) | „neto godišnji prihod od najma” je godišnji prihod od najma nastao od davanja u najam poslovne nekretnine zakupcima umanjen za poreze i operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnine. |
| --- | --- |

(a)

„neto godišnji prihod od najma” je godišnji prihod od najma nastao od davanja u najam poslovne nekretnine zakupcima umanjen za poreze i operativne troškove radi održavanja vrijednosti nekretnine.

| (b) | „godišnja otplata duga” je godišnja otplata duga povezana s kreditom osiguranim poslovnom nekretninom ili skupom nekretnina. |
| --- | --- |

(b)

„godišnja otplata duga” je godišnja otplata duga povezana s kreditom osiguranim poslovnom nekretninom ili skupom nekretnina.

Svrha DSCR-a je procijeniti težinu općeg tereta duga koju nekretnina stvara korisniku kredita. Stoga, nazivnik uključuje ne samo troškove kamate, nego također amortizaciju kredita, tj. plaćanja glavnice. Glavno pitanje takvog pokazatelja jest treba li se izračunati na razini nekretnine ili na razini korisnika kredita. Financiranje poslovne nekretnine obično se osigurava na neregresnoj osnovi, tj. davatelj kredita ovlašten je samo na otplatu od prihoda od nekretnine, a ne od drugih prihoda korisnika kredita ili imovine. Stoga je realističnije i prikladnije izračunavati omjer pokrića otplate duga (DSCR) na razini nekretnine. Nadalje, usmjeravanje na sveukupan prihod korisnika kredita dovelo bi do značajnih pitanja konsolidacije koja bi otežala definiranje parametara usporedivih u državama članicama.

8.   Dodatni pokazatelji relevantni za nekretnine u izgradnji

Za poslovne nekretnine u izgradnji, umjesto omjera kredita i vrijednosti nekretnine (LTV), nacionalna makrobonitetna tijela mogu pratiti omjer kredita i troška (LTC). Omjer kredita i troška (LTC) predstavlja početni iznos odobrenog kredita u odnosu na troškove povezane s izgradnjom poslovne nekretnine do dovršetka izgradnje.

Pored toga, nacionalna makrobonitetna tijela trebala bi usmjeriti svoje praćenje na najrizičnija kretanja, tj. ona koja pretrpe vrlo niske omjere prije davanja u najam ili prije prodaje. Za svaku zgradu u izgradnji, omjer prije davanja u najam jednak je površini koju građevinski poduzetnik već iznajmljuje u vrijeme isplate kredita u odnosu na ukupnu površinu koja će biti dostupna kad nekretnina bude dovršena; slično, omjer prije prodaje jednak je površini koju je građevinski poduzetnik već prodao u vrijeme isplate kredita u odnosu na ukupnu površinu koja će biti dostupna kada nekretnina bude dovršena.

9.   Godišnja objava izloženosti u odnosu na poslovne nekretnine od strane europskih nadzornih tijela

Na temelju informacija raspoloživih iz redovnih izvještajnih obrazaca, europskim nadzornim tijelima preporučuje se da objave barem jednom godišnje, agregirane podatke o izloženosti u odnosu na poslovne nekretnine, različitim nacionalnim tržištima poslovnih nekretnina u Uniji za subjekte u području primjene njihova nadzora i na pojedinačnoj osnovi. Očekuje se da takva javna objava poboljša znanje nacionalnih makrobonitetnih tijela o aktivnosti subjekata iz drugih država članica na njihovom domaćem tržištu poslovnih nekretnina. U slučaju nedoumica u pogledu opsega ili kvalitete objavljenih podataka, objavljivanje mora biti popraćeno odgovarajućim primjedbama.

Kao opće pravilo, europska nadzorna tijela trebala bi omogućiti za sva nacionalna makrobonitetna tijela u Uniji da procjene izloženosti svih financijskih institucija u Uniji u odnosu na nacionalna tržišta. To podrazumijeva da bi podaci prikupljeni za sve financijske institucije u Uniji trebali biti agregirani na razini države.

Pri objavljivanju takvih agregiranih informacija, europska nadzorna tijela trebala bi iskoristiti informacije u redovnim izvještajnim obrascima koji osiguravaju zemljopisnu raščlambu kreditnih izloženosti i/ili (izravne i neizravne) investicije. Ako izvještajni obrasci osiguravaju raščlambu prema NACE (10) oznakama, poslovne nekretnine mogu se navoditi kao „F” i kao „L” odjeljci, iako bi, u užem smislu riječi, neke potkategorije trebale biti isključene zbog definicije poslovne nekretnine iz ove Preporuke.

---

(1)  Vidi: EBA pitanje ID 2014_1214 od 21. studenoga 2014.

(2)  Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13) (SL L 144, 1.6.2016., str. 44.).

(3)  Odbor za financijsku stabilnost, Međunarodni monetarni fond, Financijska kriza i informacijske praznine – izvješće ministrima financija guvernerima središnjih banaka skupine G-20, 29. listopada 2009.

(4)  Bazelski odbor za nadzor banaka, Revizije standardiziranog pristupa kreditnom riziku - drugi dokument o savjetovanju, prosinac 2015.

(5)  Prema točki 2.118 poglavlja 2. Priloga A. Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.), „sektor kućanstava [...] sastoji se od pojedinaca ili skupina pojedinaca kao potrošača i poduzetnika koji proizvode tržišna dobra i nefinancijske i financijske usluge (tržišni proizvođači), pod uvjetom da proizvodnju dobara i usluga ne obavljaju zasebni subjekti koji se tretiraju kao kvazidruštva. Također uključuje pojedince ili skupine pojedinaca koji proizvode dobra i pružaju nefinancijske usluge isključivo za vlastitu konačnu uporabu.”

(6)  ESRB, „Izvješće o poslovnim nekretninama i financijskoj stabilnosti u EU”, prosinac 2015., posebno Prilog II., Odjeljak 2.2.

(7)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

(8)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

(9)  ESRB, „Izvješće o poslovnim nekretninama i financijskoj stabilnosti u EU”, prosinac 2015., posebno odjeljak 2.3 i polje 1.

(10)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/43

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 22. rujna 2016.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji

(ESRB/2016/05)

(2017/C 31/02)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. i članak 16.,

budući da:

| (1) | Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljnih negativnih posljedica za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države. |
| --- | --- |

(1)

Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljnih negativnih posljedica za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države.

| (2) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo.

| (3) | Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Austriju, ukazuje na sljedeće:






  a. | Cijene stambenih nekretnina u Austriji brzo rastu, naročito od 2011. Do nedavno, dinamika cijena stambenih nekretnina bila je puno veća u Beču nego u ostatku Austrije. Međutim, godišnji rast cijena stambenih nekretnina izvan Beča u posljednje je vrijeme značajan i premašuje one u Beču. Ova kretanja dovela su cijene nekretnina do razina za koje se čini da su iznad osnova u usporedbi s dugoročnim kretanjima domaćih osnova, posebno u Beču (2). Međutim, u ostatku države, cijene stambenih nekretnina uglavnom su u skladu s osnovama sukladno procjenama središnje banke Oesterreichische Nationalbank (OeNB). |
| --- | --- | --- |

(3)

Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Austriju, ukazuje na sljedeće:

a.

Cijene stambenih nekretnina u Austriji brzo rastu, naročito od 2011. Do nedavno, dinamika cijena stambenih nekretnina bila je puno veća u Beču nego u ostatku Austrije. Međutim, godišnji rast cijena stambenih nekretnina izvan Beča u posljednje je vrijeme značajan i premašuje one u Beču. Ova kretanja dovela su cijene nekretnina do razina za koje se čini da su iznad osnova u usporedbi s dugoročnim kretanjima domaćih osnova, posebno u Beču (2). Međutim, u ostatku države, cijene stambenih nekretnina uglavnom su u skladu s osnovama sukladno procjenama središnje banke Oesterreichische Nationalbank (OeNB).

| b. | Nedavno, snažna dinamika cijena stambenih nekretnina podudarala se sa snažnim rastom hipotekarnih kredita. Rezultati ankete OeNB-a o standardima kreditiranja upućuju na pad u standardima kreditiranja. Nadalje, oni pokazuju da je porastao udio novih korisnika hipotekarnih kredita s višim omjerom duga i dohotka i višim omjerom vrijednosti kredita i imovine. Međutim, rezultati ove analize OeNB-a trebalo bi pažljivo tumačiti s obzirom na velike raspone rezultata ankete među bankama, malu veličinu uzorka i promjenjivost sastava uzorka. Općenito, kućanstva koja postaju visoko zadužena u odnosu na dohodak ili vrijednost svoje imovine mogu biti posebno ranjiva zbog gospodarskih šokova kao što su povećanje nezaposlenosti ili pad dohotka kućanstva ili cijena stambenih nekretnina. U tim okolnostima, kućanstvima može biti teže podmirivati svoje dugove i broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može porasti dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju pada cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok, dalje jačajući negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala svoje hipotekarne kredite). Potrebno je više informacija o standardima kreditiranja na osnovi šireg uzorka financijskih posrednika da bi se ocijenio sustavni utjecaj mogućeg pogoršanja standarda kreditiranja. |
| --- | --- |

b.

Nedavno, snažna dinamika cijena stambenih nekretnina podudarala se sa snažnim rastom hipotekarnih kredita. Rezultati ankete OeNB-a o standardima kreditiranja upućuju na pad u standardima kreditiranja. Nadalje, oni pokazuju da je porastao udio novih korisnika hipotekarnih kredita s višim omjerom duga i dohotka i višim omjerom vrijednosti kredita i imovine. Međutim, rezultati ove analize OeNB-a trebalo bi pažljivo tumačiti s obzirom na velike raspone rezultata ankete među bankama, malu veličinu uzorka i promjenjivost sastava uzorka. Općenito, kućanstva koja postaju visoko zadužena u odnosu na dohodak ili vrijednost svoje imovine mogu biti posebno ranjiva zbog gospodarskih šokova kao što su povećanje nezaposlenosti ili pad dohotka kućanstva ili cijena stambenih nekretnina. U tim okolnostima, kućanstvima može biti teže podmirivati svoje dugove i broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može porasti dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju pada cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok, dalje jačajući negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala svoje hipotekarne kredite). Potrebno je više informacija o standardima kreditiranja na osnovi šireg uzorka financijskih posrednika da bi se ocijenio sustavni utjecaj mogućeg pogoršanja standarda kreditiranja.

| c. | Općenito, brz rast cijena stambenih nekretnina koji premašuje rast dohotka kućanstva, kako je nedavno uočen u Austriji, otežava kućanstvima da steknu vlasništvo stambene nekretnine i može dovesti do općeg povećanja zaduženosti kućanstava i/ili povećanja u grupi kućanstava s povećanim razinama duga. Nadalje, s obzirom na snažnu dinamiku kreditiranja i cijena nekretnina, postoji rizik budućeg pogoršanja standarda kreditiranja. |
| --- | --- |

c.

Općenito, brz rast cijena stambenih nekretnina koji premašuje rast dohotka kućanstva, kako je nedavno uočen u Austriji, otežava kućanstvima da steknu vlasništvo stambene nekretnine i može dovesti do općeg povećanja zaduženosti kućanstava i/ili povećanja u grupi kućanstava s povećanim razinama duga. Nadalje, s obzirom na snažnu dinamiku kreditiranja i cijena nekretnina, postoji rizik budućeg pogoršanja standarda kreditiranja.

| d. | Izloženosti austrijskih banaka hipotekarnim kreditima je niska u usporedbi s drugim državama Unije. Ovo je povezano s niskom stopom vlasništva stambenih nekretnina (3) i umjerenim udjelom imatelja hipotekarnih kredita među vlasnicima stambenih nekretnina u Austriji. Međutim, ukupna izloženost austrijskih banaka aktivnostima u vezi s nekretninama, također uključujući kredite građevinskom sektoru itd., ponešto je viša u usporedbi s drugim državama Unije. Prosječni ponderi rizika za austrijske banke koje primjenjuju unutarnje modele temeljene na rejtinzima daleko su iznad prosjeka Unije. Ovo čini austrijski bankovni sektor relativno manje ranjiv u odnosu na moguće izravne rizike iz sektora stambenih nekretnina. Međutim, potrebno je primijetiti da je opća prosječna kapitalizacija austrijskih banaka malo ispod prosjeka Unije. |
| --- | --- |

d.

Izloženosti austrijskih banaka hipotekarnim kreditima je niska u usporedbi s drugim državama Unije. Ovo je povezano s niskom stopom vlasništva stambenih nekretnina (3) i umjerenim udjelom imatelja hipotekarnih kredita među vlasnicima stambenih nekretnina u Austriji. Međutim, ukupna izloženost austrijskih banaka aktivnostima u vezi s nekretninama, također uključujući kredite građevinskom sektoru itd., ponešto je viša u usporedbi s drugim državama Unije. Prosječni ponderi rizika za austrijske banke koje primjenjuju unutarnje modele temeljene na rejtinzima daleko su iznad prosjeka Unije. Ovo čini austrijski bankovni sektor relativno manje ranjiv u odnosu na moguće izravne rizike iz sektora stambenih nekretnina. Međutim, potrebno je primijetiti da je opća prosječna kapitalizacija austrijskih banaka malo ispod prosjeka Unije.

| e. | Pri analizi prirode utvrđenih slabosti u Austriji, postoje olakotni i otegotni čimbenici. Otegotni čimbenici uključuju značajan udio kredita s promjenjivom kamatnom stopom (za nove kredite i u odnosu na stanja postojećih kredita) te za postojeće stambene kredite u stranoj valuti, koji izlažu kućanstva riziku promjene kamatnih stopa odnosno tečajnom riziku. Međutim, udio hipotekarnih kredita s promjenjivom kamatnom stopom ili odobrenih u stranoj valuti se smanjuje. Nadalje, više analiza pokazuje da naročito korisnici kredita sa stambenim kreditima u stranoj valuti u Austriji drže značajne zaštitne slojeve rizika koji smanjuju povezane slabosti. Drugi značajni čimbenici smanjenja rizika uključuju relativno nisku stopu vlasništva stambenih nekretnina, koja je stabilna već desetljećima, zajedno s dobro razvijenim tržištem najma stambenih nekretnina i općenito umjerenom razinom zaduženosti kućanstava. Nadalje, većina hipotekarnih kredita se otplaćuje i dugove u pravilu imaju bogatija kućanstva. |
| --- | --- |

e.

Pri analizi prirode utvrđenih slabosti u Austriji, postoje olakotni i otegotni čimbenici. Otegotni čimbenici uključuju značajan udio kredita s promjenjivom kamatnom stopom (za nove kredite i u odnosu na stanja postojećih kredita) te za postojeće stambene kredite u stranoj valuti, koji izlažu kućanstva riziku promjene kamatnih stopa odnosno tečajnom riziku. Međutim, udio hipotekarnih kredita s promjenjivom kamatnom stopom ili odobrenih u stranoj valuti se smanjuje. Nadalje, više analiza pokazuje da naročito korisnici kredita sa stambenim kreditima u stranoj valuti u Austriji drže značajne zaštitne slojeve rizika koji smanjuju povezane slabosti. Drugi značajni čimbenici smanjenja rizika uključuju relativno nisku stopu vlasništva stambenih nekretnina, koja je stabilna već desetljećima, zajedno s dobro razvijenim tržištem najma stambenih nekretnina i općenito umjerenom razinom zaduženosti kućanstava. Nadalje, većina hipotekarnih kredita se otplaćuje i dugove u pravilu imaju bogatija kućanstva.

| f. | ESRB uočava mjere koje su uvela austrijska tijela, uključujući očekivanja u vezi održivih kreditnih standarda o kojima su obaviještene banke (4). Osim toga, Austrijski odbor za stabilnost financijskog tržišta (FMSB) savjetovao je Ministarstvo financija da proširi makrobonitetni programski alat za makrobonitetne instrumente temeljene na korisnicima kredita u području financiranja nekretnina radi osiguranja da FMSB može djelovati na sistemske rizike koji proizlaze iz neodrživih kretanja na tržištu nekretnina (5). Cijene stambenih nekretnina i hipotekarni krediti snažno rastu, postoje grupe kućanstava s povećanim razinama duga i postoje određeni dokazi o slabljenju bonitetnih standarda. Mjere politike koje su poduzela austrijska tijela prikladne su s obzirom na prirodu slabosti stambenih nekretnina u Austriji, ali možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe, |
| --- | --- |

f.

ESRB uočava mjere koje su uvela austrijska tijela, uključujući očekivanja u vezi održivih kreditnih standarda o kojima su obaviještene banke (4). Osim toga, Austrijski odbor za stabilnost financijskog tržišta (FMSB) savjetovao je Ministarstvo financija da proširi makrobonitetni programski alat za makrobonitetne instrumente temeljene na korisnicima kredita u području financiranja nekretnina radi osiguranja da FMSB može djelovati na sistemske rizike koji proizlaze iz neodrživih kretanja na tržištu nekretnina (5). Cijene stambenih nekretnina i hipotekarni krediti snažno rastu, postoje grupe kućanstava s povećanim razinama duga i postoje određeni dokazi o slabljenju bonitetnih standarda. Mjere politike koje su poduzela austrijska tijela prikladne su s obzirom na prirodu slabosti stambenih nekretnina u Austriji, ali možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Austriji kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da su glavne slabosti snažan rast, posebno nedavno, cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita te rizik daljnjeg popuštanja standarda kreditiranja.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a

U ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Na temelju procjena središnje banke Oesterreische Nationalbank (OeNB) i Europske središnje banke (ESB).

2

(3)  Postotak vlasništva stambenih nekretnina naročito je nizak u Beču - 82 % kućanstava su najmoprimci.

3

(4)  Poštujući odluku ESRB-a da izda ovo upozorenje, Austrijski Odbor za stabilnost financijskih tržišta, na svojoj sjednici 23. rujna 2016., raspravio je održive standarde kreditiranja stambenih nekretnina.

4

(5)  Savjet FMSB-a javno je dostupan: https://www.fmsg.at/en/publications/warnings-and-recommendations/advice-2-2016.html.

5

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/45

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 22. rujna 2016.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji

(ESRB/2016/06)

(2017/C 31/03)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3. i 16.,

budući da:

| (1) | Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države. |
| --- | --- |

(1)

Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države.

| (2) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo.

| (3) | Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Belgiju, ukazuje na sljedeće:






  (a) | Belgija je doživjela opće povećanje zaduženosti kućanstava koje je uvelike ishod trajno ubrzanog povećanja stambenog kreditiranja. Dok su se tijekom posljednjih godina standardi kreditiranja postrožili, čini se da je nedavno došlo do zastoja ovog kretanja. Istodobno, podaci na mikro razini ukazuju na to da postoje posebne skupine kućanstava s velikim hipotekarnim kreditima u odnosu na vrijednost njihovih nekretnina, visoki udio dohotka koji se troši na otplatu kredita ili niska razina neto financijske imovine u usporedbi s njihovom razinom duga; |
| --- | --- | --- |

(3)

Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Belgiju, ukazuje na sljedeće:

(a)

Belgija je doživjela opće povećanje zaduženosti kućanstava koje je uvelike ishod trajno ubrzanog povećanja stambenog kreditiranja. Dok su se tijekom posljednjih godina standardi kreditiranja postrožili, čini se da je nedavno došlo do zastoja ovog kretanja. Istodobno, podaci na mikro razini ukazuju na to da postoje posebne skupine kućanstava s velikim hipotekarnim kreditima u odnosu na vrijednost njihovih nekretnina, visoki udio dohotka koji se troši na otplatu kredita ili niska razina neto financijske imovine u usporedbi s njihovom razinom duga;

| (b) | u slučaju gospodarskog ili financijskog šoka - kao što su povećana nezaposlenost i/ili pad rasta dohotka, ta visoko zadužena kućanstva mogu imati osobite poteškoće u otplati svojih dugova te se broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju pada cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstava i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite); |
| --- | --- |

(b)

u slučaju gospodarskog ili financijskog šoka - kao što su povećana nezaposlenost i/ili pad rasta dohotka, ta visoko zadužena kućanstva mogu imati osobite poteškoće u otplati svojih dugova te se broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju pada cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstava i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite);

| (c) | pored toga, cijene stambenih nekretnina, koje su se značajno povećale u posljednjih 30 godina, i dalje rastu brže od dohotka ili najma tijekom posljednjih godina. U nominalnoj vrijednosti, cijene stambenih nekretnina su sada blizu razine na kojoj su bile prije financijske krize. Postoje neki znakovi precijenjenosti, međutim alternativni modeli vrednovanja to jasno ne pokazuju. Visoke i stalno rastuće cijene stambenih nekretnina mogle bi i dalje dovesti do povećanja ukupne zaduženosti kućanstava i povećanja broja ugroženih kućanstava; |
| --- | --- |

(c)

pored toga, cijene stambenih nekretnina, koje su se značajno povećale u posljednjih 30 godina, i dalje rastu brže od dohotka ili najma tijekom posljednjih godina. U nominalnoj vrijednosti, cijene stambenih nekretnina su sada blizu razine na kojoj su bile prije financijske krize. Postoje neki znakovi precijenjenosti, međutim alternativni modeli vrednovanja to jasno ne pokazuju. Visoke i stalno rastuće cijene stambenih nekretnina mogle bi i dalje dovesti do povećanja ukupne zaduženosti kućanstava i povećanja broja ugroženih kućanstava;

| (d) | ESB istodobno primjećuje da postoji niz čimbenika koji ublažavaju slabosti na belgijskom tržištu stambenih nekretnina. Kao prvo, belgijska kućanstva ukupno imaju relativno visoku vrijednost financijske imovine u odnosu na dug. Kao drugo, hipotekarni krediti se obično otplaćuju s dospijećima od manje od 25 godina, što znači da belgijska kućanstva smanjuju svoj dug relativno brzo u usporedbi s kućanstvima u drugim državama Unije; |
| --- | --- |

(d)

ESB istodobno primjećuje da postoji niz čimbenika koji ublažavaju slabosti na belgijskom tržištu stambenih nekretnina. Kao prvo, belgijska kućanstva ukupno imaju relativno visoku vrijednost financijske imovine u odnosu na dug. Kao drugo, hipotekarni krediti se obično otplaćuju s dospijećima od manje od 25 godina, što znači da belgijska kućanstva smanjuju svoj dug relativno brzo u usporedbi s kućanstvima u drugim državama Unije;

| (e) | ESRB uočava mjere koje su provedene u Belgiji u odnosu na stambene nekretnine. Belgijska tijela su općenito bila usredotočena na osiguravanje otpornosti banaka na rizike koji proizlaze iz sektora nekretnina. Odluka središnje banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) iz prosinca 2013. kojom se uvode dodatni zahtjevi koji se odnose na adekvatnost kapitala za izloženosti banaka hipotekarnim kreditima, upotrebljavajući modele temeljene na internim sustavima rejtinga (2), kao i javna priopćenja NBB-a/BNB-a, kojima se poziva na povećanu opreznost na rizike povezane sa stambenim nekretninama, mogu također doprinijeti smanjenju postojećih slabosti. Osim toga, postrožuje se mogućnost poreznih odbitaka za hipotekarne kredite. Također se očekuje da će javno preuzeta obveza NBB-a/BNB-a o preuzimanju dodatnih mjera kapitala usmjerenih na visoko rizične kredite (npr. one s visokim omjerom vrijednosti kredita), ako i dalje nastave predstavljati visoki udio novih odobrenih kredita, u određenoj mjeri ograničiti daljnje stvaranje slabosti u budućnosti. S druge strane, nisu donesene mjere kojima se izravno rješavaju slabosti povezane s visoko zaduženim kućanstvima ili stalnim povećanjem cijena stambenih nekretnina. Dok su mjere politike koje su provedene prikladne s obzirom na prirodu slabosti stambenih nekretnina u Belgiji, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe, |
| --- | --- |

(e)

ESRB uočava mjere koje su provedene u Belgiji u odnosu na stambene nekretnine. Belgijska tijela su općenito bila usredotočena na osiguravanje otpornosti banaka na rizike koji proizlaze iz sektora nekretnina. Odluka središnje banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) iz prosinca 2013. kojom se uvode dodatni zahtjevi koji se odnose na adekvatnost kapitala za izloženosti banaka hipotekarnim kreditima, upotrebljavajući modele temeljene na internim sustavima rejtinga (2), kao i javna priopćenja NBB-a/BNB-a, kojima se poziva na povećanu opreznost na rizike povezane sa stambenim nekretninama, mogu također doprinijeti smanjenju postojećih slabosti. Osim toga, postrožuje se mogućnost poreznih odbitaka za hipotekarne kredite. Također se očekuje da će javno preuzeta obveza NBB-a/BNB-a o preuzimanju dodatnih mjera kapitala usmjerenih na visoko rizične kredite (npr. one s visokim omjerom vrijednosti kredita), ako i dalje nastave predstavljati visoki udio novih odobrenih kredita, u određenoj mjeri ograničiti daljnje stvaranje slabosti u budućnosti. S druge strane, nisu donesene mjere kojima se izravno rješavaju slabosti povezane s visoko zaduženim kućanstvima ili stalnim povećanjem cijena stambenih nekretnina. Dok su mjere politike koje su provedene prikladne s obzirom na prirodu slabosti stambenih nekretnina u Belgiji, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da su glavne slabosti ubrzano povećanje zaduženosti kućanstava zajedno sa značajnim skupinama već visoko zaduženih kućanstava, u kontekstu već postojećeg značajnog povećanja cijena stambenih nekretnina tijekom posljednjih nekoliko godina.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a

U ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Primjena petpostotnog povećanja na podere rizika belgijskih hipotekarnih kredita za kreditne institucije koje upotrebljavaju modele temeljene na internim sustavima za izračun kapitalnih zahtjeva. Ta je mjera stupila na snagu s Kraljevskim dekretom od 8. prosinca 2013. https://www.nbb.be/en/articles/arrete-royal-du-8-decembre-2013-portant-approbation-du-reglement-du-22-octobre-2013-de-la te je tada provedena 2014. godine prema članku 458. Uredbe EU o kapitalnim zahtjevima. Ova je mjera produžena na godinu dana u svibnju 2016. (Kraljevski dekret od 31. svibnja 2016. – https://www.nbb.be/en/financial-oversight/macroprudential-supervision/macroprudential-instruments/real-estate).

2

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/47

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 22. rujna 2016.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj

(ESRB/2016/07)

(2017/C 31/04)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. i članak 16.,

budući da:

| (1) | Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države. |
| --- | --- |

(1)

Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države.

| (2) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo.

| (3) | Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Dansku, ukazuje na sljedeće:






  a. | Snažno povećanje cijena stambenih nekretnina zajedno s visoko zaduženim kućanstvima ključne su slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Danskoj. Cijene stambenih nekretnina, posebno u većim gradovima, snažno se povećavaju već neko vrijeme i sada su stvarno blizu razinama koje su imale prije financijske krize. Međutim, općenito, ne čini se da su cijene previsoke. |
| --- | --- | --- |

(3)

Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Dansku, ukazuje na sljedeće:

a.

Snažno povećanje cijena stambenih nekretnina zajedno s visoko zaduženim kućanstvima ključne su slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Danskoj. Cijene stambenih nekretnina, posebno u većim gradovima, snažno se povećavaju već neko vrijeme i sada su stvarno blizu razinama koje su imale prije financijske krize. Međutim, općenito, ne čini se da su cijene previsoke.

| b. | Prosječna razina zaduženosti danskih kućanstava među najvišima je na svijetu. Postojanje dobro razvijenog financijskog sustava u Danskoj tijekom dugo godina omogućilo je danskim kućanstvima da imaju relativno lagan pristup hipotekarnim kreditima i nije bilo skupo zadužiti se u odnosu na bogatstvo kućanstva, uglavnom zbog velikog tržišta pokrivenih obveznica koje je podvrgnuto „načelu uravnoteženosti” (2). Istodobno, danska kućanstva imaju prilično dobrostojeće mirovine koje smanjuju potrebu pojedinaca da budu bez dugova kad odlaze u mirovinu. Međutim, neke grupe kućanstava visoko su zadužene. Primjerice, približno jedna trećina svih danskih vlasnika stambenih nekretnina ima ukupnu razinu duga koja premašuje vrijednost njihovih nekretnina (3), a približno jedna četvrtina ima ukupnu razinu duga koja je više od tri puta veća od njihovog godišnjeg dohotka prije oporezivanja. Osim toga, tri četvrtine kućanstava s visokom razinom duga ima hipotekarni kredit s promjenjivom kamatnom stopom, što ih čini ranjivima u odnosu na bilo koje buduće povećanje kamatnih stopa. |
| --- | --- |

b.

Prosječna razina zaduženosti danskih kućanstava među najvišima je na svijetu. Postojanje dobro razvijenog financijskog sustava u Danskoj tijekom dugo godina omogućilo je danskim kućanstvima da imaju relativno lagan pristup hipotekarnim kreditima i nije bilo skupo zadužiti se u odnosu na bogatstvo kućanstva, uglavnom zbog velikog tržišta pokrivenih obveznica koje je podvrgnuto „načelu uravnoteženosti” (2). Istodobno, danska kućanstva imaju prilično dobrostojeće mirovine koje smanjuju potrebu pojedinaca da budu bez dugova kad odlaze u mirovinu. Međutim, neke grupe kućanstava visoko su zadužene. Primjerice, približno jedna trećina svih danskih vlasnika stambenih nekretnina ima ukupnu razinu duga koja premašuje vrijednost njihovih nekretnina (3), a približno jedna četvrtina ima ukupnu razinu duga koja je više od tri puta veća od njihovog godišnjeg dohotka prije oporezivanja. Osim toga, tri četvrtine kućanstava s visokom razinom duga ima hipotekarni kredit s promjenjivom kamatnom stopom, što ih čini ranjivima u odnosu na bilo koje buduće povećanje kamatnih stopa.

| c. | Naglo povećanje cijena stambenih nekretnina u gradskim područjima može se prenijeti dalje na više pojedinaca, kao što su kupci koji kupuju svoju prvu nekretninu, uzimanjem značajnih hipotekarnih kredita radi kupnje stambene nekretnine. Stoga, postoji rizik da bi sadašnja situacija mogla dovesti do daljnjeg povećanja zaduženosti kućanstava. Značajno povećanje cijena stambenih nekretnina također je prožeto brojnim strukturnim čimbenicima, kao što su visoko regulirano tržište najma i prociklički porezni sustav stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

c.

Naglo povećanje cijena stambenih nekretnina u gradskim područjima može se prenijeti dalje na više pojedinaca, kao što su kupci koji kupuju svoju prvu nekretninu, uzimanjem značajnih hipotekarnih kredita radi kupnje stambene nekretnine. Stoga, postoji rizik da bi sadašnja situacija mogla dovesti do daljnjeg povećanja zaduženosti kućanstava. Značajno povećanje cijena stambenih nekretnina također je prožeto brojnim strukturnim čimbenicima, kao što su visoko regulirano tržište najma i prociklički porezni sustav stambenih nekretnina.

| d. | Iako postoji određeni napredak na danskom hipotekarnom tržištu koji se očekuje da će smanjiti rizike povezane sa sektorom stambenih nekretnina, posebno pooštravanjem kreditnih standarda, općenito oslabljen rast kredita i smanjenje udjela hipotekarnih kredita koji se ne otplaćuju, kredita kod kojih se plaća samo kamata, još su uvijek uobičajeni i postoji trajan kreditni rast u većim gradovima. Stoga, vjerojatno je da će udio kućanstava koji su značajno zaduženi ostati postojan u doglednoj budućnosti. |
| --- | --- |

d.

Iako postoji određeni napredak na danskom hipotekarnom tržištu koji se očekuje da će smanjiti rizike povezane sa sektorom stambenih nekretnina, posebno pooštravanjem kreditnih standarda, općenito oslabljen rast kredita i smanjenje udjela hipotekarnih kredita koji se ne otplaćuju, kredita kod kojih se plaća samo kamata, još su uvijek uobičajeni i postoji trajan kreditni rast u većim gradovima. Stoga, vjerojatno je da će udio kućanstava koji su značajno zaduženi ostati postojan u doglednoj budućnosti.

| e. | Studije procjenjuju da je ogromna većina danskih kućanstava s visokom razinom duga financijski snažna čak i u uvjetima stresa. Međutim, studije su također utvrdile jak negativan odnos između razine duga kućanstava i promjena u njihovoj potrošnji tijekom razdoblja stresa putem utjecaja na dohodak i na bogatstvo. Nadalje, kombinacija visokih razina zaduženosti i visokog udjela hipotekarnih kredita s promjenjivim kamatnim stopama znači da čak i male promjene u razini kamatnih stopa mogu imati značajan utjecaj na raspoloživi dohodak kućanstava. Osim toga, brz rast cijena stambenih nekretnina povećava mogućnost i razmjer budućeg pada cijena, koji bi, zajedno s visokom razinom zaduženosti, mogao ostaviti brojna kućanstva u situaciji da je vrijednost njihove imovine niža od vrijednosti njihova duga. Dok je neto financijska imovina danskih kućanstava visoka, likvidnost i vrijednost ove imovine može se smanjiti u uvjetima stresa i kućanstva se možda neće htjeti osloniti na svoju financijsku imovinu da bi održala svoju razinu potrošnje. |
| --- | --- |

e.

Studije procjenjuju da je ogromna većina danskih kućanstava s visokom razinom duga financijski snažna čak i u uvjetima stresa. Međutim, studije su također utvrdile jak negativan odnos između razine duga kućanstava i promjena u njihovoj potrošnji tijekom razdoblja stresa putem utjecaja na dohodak i na bogatstvo. Nadalje, kombinacija visokih razina zaduženosti i visokog udjela hipotekarnih kredita s promjenjivim kamatnim stopama znači da čak i male promjene u razini kamatnih stopa mogu imati značajan utjecaj na raspoloživi dohodak kućanstava. Osim toga, brz rast cijena stambenih nekretnina povećava mogućnost i razmjer budućeg pada cijena, koji bi, zajedno s visokom razinom zaduženosti, mogao ostaviti brojna kućanstva u situaciji da je vrijednost njihove imovine niža od vrijednosti njihova duga. Dok je neto financijska imovina danskih kućanstava visoka, likvidnost i vrijednost ove imovine može se smanjiti u uvjetima stresa i kućanstva se možda neće htjeti osloniti na svoju financijsku imovinu da bi održala svoju razinu potrošnje.

| f. | Veliko smanjenje privatne potrošnje moglo bi dovesti do makroekonomske nestabilnosti koja je stvarno nastala u Danskoj kao posljedica globalne financijske krize. Nadalje, međusobna povezanost između banaka u području Sjevernog Baltika znači da bi moglo doći do značajnih prekograničnih prelijevanja između bankovnih sustava kao posljedica poteškoća povezanih sa stresnim uvjetima stambenih nekretnina u bilo kojoj državi područja. Trenutno izgleda da su izravni rizici za bankovni sustav ograničeni budući da brojna strukturna i institucionalna obilježja u Danskoj ograničavaju kreditni rizik (kao što su krediti s pravom regresa, propisi o osobnom stečaju i mreže krajnje socijalne sigurnosti). Nadalje, čini se da je bankovni sektor otporan ako bi se takvi rizici pojavili: Danske banke općenito su dobro kapitalizirane i većina banaka već udovoljava dodatnim zahtjevima kapitala koji će se postupno uvesti tijekom narednih godina. |
| --- | --- |

f.

Veliko smanjenje privatne potrošnje moglo bi dovesti do makroekonomske nestabilnosti koja je stvarno nastala u Danskoj kao posljedica globalne financijske krize. Nadalje, međusobna povezanost između banaka u području Sjevernog Baltika znači da bi moglo doći do značajnih prekograničnih prelijevanja između bankovnih sustava kao posljedica poteškoća povezanih sa stresnim uvjetima stambenih nekretnina u bilo kojoj državi područja. Trenutno izgleda da su izravni rizici za bankovni sustav ograničeni budući da brojna strukturna i institucionalna obilježja u Danskoj ograničavaju kreditni rizik (kao što su krediti s pravom regresa, propisi o osobnom stečaju i mreže krajnje socijalne sigurnosti). Nadalje, čini se da je bankovni sektor otporan ako bi se takvi rizici pojavili: Danske banke općenito su dobro kapitalizirane i većina banaka već udovoljava dodatnim zahtjevima kapitala koji će se postupno uvesti tijekom narednih godina.

| g. | ESRB uočava mjere koje su uvela danska tijela, uključujući ograničavanja omjera vrijednosti kredita i imovine, smjernice o opreznom kreditiranju za banke i hipotekarne kreditne institucije, postepeno smanjivanje mogućnosti poreznih odbitaka i takozvani „nadzorni dijamant” za hipotekarne kreditne institucije (4). Dok su ove mjere politike prikladne s obzirom na prirodu slabosti u odnosu na stambene nekretnine u Danskoj, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe. Iako su sami hipotekarni davatelji kredita izvijestili o pooštravanju standarda kreditiranja, to još nije značajno utjecalo na razinu zaduženosti kućanstava ili cijene nekretnina - upravo suprotno, krediti i cijene još uvijek rastu u većim gradovima. U svjetlu snažnog povećanja cijena stambenih nekretnina, posebno u većim gradovima, postoji rizik da bi ova kretanja mogla dovesti do daljnjeg povećanja zaduženosti kućanstava. Nadalje, ne očekuje se da će se visoka razina zaduženosti kućanstava značajno smanjiti budući da nije izravno riješena ovim politikama. Važno je primijetiti da ova ocjena odražava činjenicu da su neke od mjera na snazi ograničeno vrijeme i uvode se postepeno, dok neke od njih utječu samo na nove korisnike kredita, |
| --- | --- |

g.

ESRB uočava mjere koje su uvela danska tijela, uključujući ograničavanja omjera vrijednosti kredita i imovine, smjernice o opreznom kreditiranju za banke i hipotekarne kreditne institucije, postepeno smanjivanje mogućnosti poreznih odbitaka i takozvani „nadzorni dijamant” za hipotekarne kreditne institucije (4). Dok su ove mjere politike prikladne s obzirom na prirodu slabosti u odnosu na stambene nekretnine u Danskoj, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe. Iako su sami hipotekarni davatelji kredita izvijestili o pooštravanju standarda kreditiranja, to još nije značajno utjecalo na razinu zaduženosti kućanstava ili cijene nekretnina - upravo suprotno, krediti i cijene još uvijek rastu u većim gradovima. U svjetlu snažnog povećanja cijena stambenih nekretnina, posebno u većim gradovima, postoji rizik da bi ova kretanja mogla dovesti do daljnjeg povećanja zaduženosti kućanstava. Nadalje, ne očekuje se da će se visoka razina zaduženosti kućanstava značajno smanjiti budući da nije izravno riješena ovim politikama. Važno je primijetiti da ova ocjena odražava činjenicu da su neke od mjera na snazi ograničeno vrijeme i uvode se postepeno, dok neke od njih utječu samo na nove korisnike kredita,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da su glavne slabosti snažno povećanje cijena stambenih nekretnina - posebno u većim gradovima - zajedno s visoko zaduženim kućanstvima. Osim toga, ako će se rizici ostvariti, moglo bi doći do mogućih učinaka prelijevanja na druge države u području Sjevernog Baltika.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a

U ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Što znači da postoji usklađivanje financiranja između obveznica i hipotekarnih kredita koje su izdale hipotekarne kreditne institucije.

2

(3)  Druge vrste imovine, primjerice automobili, mogu se također založiti kao kolateral, ali to nije iskazano u podacima na koje se ovdje upućuje.

3

(4)  Nadzorni dijamant utvrđuje niz referentnih vrijednosti koje danski FSA općenito smatra da upućuju na aktivnosti hipotekarnog kreditiranja koje imaju viši profil rizika. Sastoji se od pet pokazatelja s odgovarajućim ograničenjima za rizike institucija: velike izloženosti; rast kreditiranja; rizik promjene kamatnih stopa za korisnika kredita; kredite kod kojih se plaća samo kamata; kratkoročno financiranje.

4

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/49

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 22. rujna 2016.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj

(ESRB/2016/08)

(2017/C 31/05)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. i članak 16.,

budući da:

| (1) | Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države. |
| --- | --- |

(1)

Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države.

| (2) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo.

| (3) | Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Finsku, ukazuje na sljedeće:






  (a) | Visoka i stalno rastuća razina zaduženosti kućanstava utvrđena je kao glavna slabost povezana sa stambenim nekretninama u Finskoj. Trenutno, finski omjeri duga i dohotka kućanstava su na povijesnom vrhuncu i iznad prosjeka Unije. To je zbog činjenice da je rast dohotka kućanstava oslabljen, dok su istodobno kućanstva nastavila akumulirati dug. Nadalje, dug je koncentriran na relativno malu grupu visoko zaduženih kućanstava. Ta bi kućanstva bila naročito ugrožena u odnosu na nepovoljne gospodarske uvjete i kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Pored toga, krediti s promjenjivom kamatnom stopom su najčešće odobreni na finskom tržištu hipotekarnih kredita, izlažući na taj način kućanstva kamatnom riziku. |
| --- | --- | --- |

(3)

Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Finsku, ukazuje na sljedeće:

(a)

Visoka i stalno rastuća razina zaduženosti kućanstava utvrđena je kao glavna slabost povezana sa stambenim nekretninama u Finskoj. Trenutno, finski omjeri duga i dohotka kućanstava su na povijesnom vrhuncu i iznad prosjeka Unije. To je zbog činjenice da je rast dohotka kućanstava oslabljen, dok su istodobno kućanstva nastavila akumulirati dug. Nadalje, dug je koncentriran na relativno malu grupu visoko zaduženih kućanstava. Ta bi kućanstva bila naročito ugrožena u odnosu na nepovoljne gospodarske uvjete i kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Pored toga, krediti s promjenjivom kamatnom stopom su najčešće odobreni na finskom tržištu hipotekarnih kredita, izlažući na taj način kućanstva kamatnom riziku.

| (b) | Proteklih godina, smanjenje zaduživanja kućanstava i trendovi u cijenama nekretnina bili su značajni i predstavljaju kretanje koje u određenoj mjeri ublažava utvrđene rizike za financijsku stabilnost. Nadalje, za finska kućanstva je uobičajeno da otplaćuju svoj hipotekarni dug, stoga je prosječni omjer vrijednosti kredita za nepodmirene hipotekarne kredite znatno niži od onog za nove kredite. |
| --- | --- |

(b)

Proteklih godina, smanjenje zaduživanja kućanstava i trendovi u cijenama nekretnina bili su značajni i predstavljaju kretanje koje u određenoj mjeri ublažava utvrđene rizike za financijsku stabilnost. Nadalje, za finska kućanstva je uobičajeno da otplaćuju svoj hipotekarni dug, stoga je prosječni omjer vrijednosti kredita za nepodmirene hipotekarne kredite znatno niži od onog za nove kredite.

| (c) | Trenutno, cjenovni pokazatelji za stambene nekretnine, kao što su omjer cijena i dohotka i omjer cijene i najma, blizu su svojim višegodišnjim prosjecima, što ukazuje na to da nema jasnih dokaza o precijenjenosti stambenih nekretnina. Neovisno o tome, imajući u vidu loše gospodarske izglede za finsko gospodarstvo, moglo bi doći do rizika smanjenja cijena nekretnina u slučaju negativnog gospodarskog šoka. U srpnju 2016., uvedeno je ograničenje omjera vrijednosti kredita za nove stambene kredite u finsko zakonodavstvo, radi osiguravanja minimalnog pokriće kolaterala za nove hipotekarne kredite, a što će biti korisno ako dođe do smanjenja cijena. |
| --- | --- |

(c)

Trenutno, cjenovni pokazatelji za stambene nekretnine, kao što su omjer cijena i dohotka i omjer cijene i najma, blizu su svojim višegodišnjim prosjecima, što ukazuje na to da nema jasnih dokaza o precijenjenosti stambenih nekretnina. Neovisno o tome, imajući u vidu loše gospodarske izglede za finsko gospodarstvo, moglo bi doći do rizika smanjenja cijena nekretnina u slučaju negativnog gospodarskog šoka. U srpnju 2016., uvedeno je ograničenje omjera vrijednosti kredita za nove stambene kredite u finsko zakonodavstvo, radi osiguravanja minimalnog pokriće kolaterala za nove hipotekarne kredite, a što će biti korisno ako dođe do smanjenja cijena.

| (d) | Finske banke imaju velike portfelje hipotekarnih kreditna s nižim ponderima rizika u usporedbi s njihovim europskim partnerima. Osim toga, finske banke se u velikoj mjeri oslanjanju na tržišno financiranje, a što se pokazalo manje stabilnim izvorom financiranja tijekom razdoblja financijske nestabilnosti. Ove se slabosti pogoršavaju zbog velike koncentracije u finskom bankovnom sustavu i njegove veličine u odnosu na gospodarstvo. Nadalje, međusobna povezanost banaka u području Sjevernog Baltika znači da bi moglo doći do značajnih prekograničnih prelijevanja između bankovnih sustava, kao posljedica poteškoća povezanih sa stresovima stambenih nekretnina u bilo kojoj državi u području. Međutim, finske banke su među onima u Uniji s najvišom razinom kapitalizacije i imaju visoku kvalitetu kapitala. U smislu općenito visokih stopa solventnosti finskih banaka, kao i zaštitnih slojeva kapitala koje su uvela finska tijela, čini se da je bankovni sustav otporan na izravni šok tržišta stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

(d)

Finske banke imaju velike portfelje hipotekarnih kreditna s nižim ponderima rizika u usporedbi s njihovim europskim partnerima. Osim toga, finske banke se u velikoj mjeri oslanjanju na tržišno financiranje, a što se pokazalo manje stabilnim izvorom financiranja tijekom razdoblja financijske nestabilnosti. Ove se slabosti pogoršavaju zbog velike koncentracije u finskom bankovnom sustavu i njegove veličine u odnosu na gospodarstvo. Nadalje, međusobna povezanost banaka u području Sjevernog Baltika znači da bi moglo doći do značajnih prekograničnih prelijevanja između bankovnih sustava, kao posljedica poteškoća povezanih sa stresovima stambenih nekretnina u bilo kojoj državi u području. Međutim, finske banke su među onima u Uniji s najvišom razinom kapitalizacije i imaju visoku kvalitetu kapitala. U smislu općenito visokih stopa solventnosti finskih banaka, kao i zaštitnih slojeva kapitala koje su uvela finska tijela, čini se da je bankovni sustav otporan na izravni šok tržišta stambenih nekretnina.

| (e) | Gospodarski ili financijski šok može dovesti do pojave nekih od gore navedenih rizika, - na primjer, ako dođe do povećanja nezaposlenosti i/ili smanjenja rasta dohotka ili cijena stanova - visoko zadužena kućanstva mogu smatrati posebno teškim otplaćivati svoje dugove te se broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju smanjenja cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite). |
| --- | --- |

(e)

Gospodarski ili financijski šok može dovesti do pojave nekih od gore navedenih rizika, - na primjer, ako dođe do povećanja nezaposlenosti i/ili smanjenja rasta dohotka ili cijena stanova - visoko zadužena kućanstva mogu smatrati posebno teškim otplaćivati svoje dugove te se broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju smanjenja cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite).

| (f) | ESRB primjećuje da mjere politike provedene u Finskoj u odnosu na tržište stambenih nekretnina, uključujući postepeno ukidanje mogućnosti poreznih odbitaka za isplate kamata na hipotekarne kredite, ograničenje omjera vrijednosti kredita za nove hipotekarne kredite, planirane inicijative radi jačanja zahtjeva koji se odnose na adekvatnost kapitala za izloženosti hipotekarnim kreditima i rano uvođenje zaštitnih slojeva kapitala (uključujući posebne zahtjeve za sistemski važne banke). Dok su ove mjere politike prikladne s obzirom na prirodu slabosti u odnosu na stambene nekretnine u Finskoj, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe. Potrebno je međutim primijetiti da finska tijela nemaju zakonske ovlasti za provedbu drugih odgovarajućih makrobonitetnih mjera kao što su ograničenja na omjere kredita i dohotka, duga i dohotka ili otplate duga prema dohotku, koji bi se mogli upotrijebiti radi daljnjeg suzbijanja povećanja zaduživanja kućanstava, |
| --- | --- |

(f)

ESRB primjećuje da mjere politike provedene u Finskoj u odnosu na tržište stambenih nekretnina, uključujući postepeno ukidanje mogućnosti poreznih odbitaka za isplate kamata na hipotekarne kredite, ograničenje omjera vrijednosti kredita za nove hipotekarne kredite, planirane inicijative radi jačanja zahtjeva koji se odnose na adekvatnost kapitala za izloženosti hipotekarnim kreditima i rano uvođenje zaštitnih slojeva kapitala (uključujući posebne zahtjeve za sistemski važne banke). Dok su ove mjere politike prikladne s obzirom na prirodu slabosti u odnosu na stambene nekretnine u Finskoj, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe. Potrebno je međutim primijetiti da finska tijela nemaju zakonske ovlasti za provedbu drugih odgovarajućih makrobonitetnih mjera kao što su ograničenja na omjere kredita i dohotka, duga i dohotka ili otplate duga prema dohotku, koji bi se mogli upotrijebiti radi daljnjeg suzbijanja povećanja zaduživanja kućanstava,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da su glavne slabosti trajno visoka rastuća razina zaduženosti kućanstava, naročito među određenim skupinama kućanstava. Uz to, ako će se rizici ostvariti, moglo bi doći do mogućih učinaka prelijevanja na druge države u području Sjevernog Baltika.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a

U ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/51

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 22. rujna 2016.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu

(ESRB/2016/09)

(2017/C 31/06)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3. i 16.,

budući da:

| (1) | Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države. |
| --- | --- |

(1)

Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države.

| (2) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo.

| (3) | Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Luksemburg, ukazuje na sljedeće:






  (a) | cijena stambenih nekretnina u Luksemburgu su već neko vrijeme u stalnom porastu. Cijene su trenutno na dosad neviđenoj visokoj razini te i dalje rastu kako u odnosu na dohodak tako i u odnosu na najam. Strukturna neravnoteža između velike potražnje na tržištu stambenih nekretnina, potaknuta, između ostalog, demografskim čimbenicima i politikom poticaja, zajedno s ograničenjima potražnje u odnosu na dostupnost stanovanja podržavaju ova kretanja cijena; |
| --- | --- | --- |

(3)

Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Luksemburg, ukazuje na sljedeće:

(a)

cijena stambenih nekretnina u Luksemburgu su već neko vrijeme u stalnom porastu. Cijene su trenutno na dosad neviđenoj visokoj razini te i dalje rastu kako u odnosu na dohodak tako i u odnosu na najam. Strukturna neravnoteža između velike potražnje na tržištu stambenih nekretnina, potaknuta, između ostalog, demografskim čimbenicima i politikom poticaja, zajedno s ograničenjima potražnje u odnosu na dostupnost stanovanja podržavaju ova kretanja cijena;

| (b) | povećanje cijena stambenih nekretnina može uzajamno djelovati sa slabostima povezanim sa zaduženošću kućanstava i dovesti do daljnjeg povećanja ukupne zaduženosti u dijelu ugroženih kućanstava Hipotekarno kreditiranje ubrzano raste tijekom posljednjih godina, a razina hipotekarnog duga je visoka u odnosu na raspoloživi dohodak luksemburških kućanstava. Nadalje, kućanstva imaju određenu izloženost na kamatni rizik budući da hipotekarni krediti obično imaju promjenjivu kamatnu stopu. U prosjeku, omjer vrijednosti kredita i omjer otplate duga prema dohotku u Luksemburgu su umjereni i mogu djelovati kao olakotni čimbenici u odnosu na gubitke u financijskom sustavu, ako se pojave slabosti. Međutim, raspodjela ovih omjera za nove i postojeće hipotekarne kredite ukazuje na to da postoji značajni udio hipotekarnih dužnika s visokih zaduženjima i visokim troškovima otplate duga u odnosu na dohodak; |
| --- | --- |

(b)

povećanje cijena stambenih nekretnina može uzajamno djelovati sa slabostima povezanim sa zaduženošću kućanstava i dovesti do daljnjeg povećanja ukupne zaduženosti u dijelu ugroženih kućanstava Hipotekarno kreditiranje ubrzano raste tijekom posljednjih godina, a razina hipotekarnog duga je visoka u odnosu na raspoloživi dohodak luksemburških kućanstava. Nadalje, kućanstva imaju određenu izloženost na kamatni rizik budući da hipotekarni krediti obično imaju promjenjivu kamatnu stopu. U prosjeku, omjer vrijednosti kredita i omjer otplate duga prema dohotku u Luksemburgu su umjereni i mogu djelovati kao olakotni čimbenici u odnosu na gubitke u financijskom sustavu, ako se pojave slabosti. Međutim, raspodjela ovih omjera za nove i postojeće hipotekarne kredite ukazuje na to da postoji značajni udio hipotekarnih dužnika s visokih zaduženjima i visokim troškovima otplate duga u odnosu na dohodak;

| (c) | slabosti u sektoru kućanstava povezani s već povišenim i snažno rastućim cijenama nekretnina, izlažu realno gospodarstvo u Luksemburgu rizicima za financijsku stabilnost. U slučaju gospodarskog ili financijskog šoka - kao što su povećana nezaposlenost i/ili pad rasta dohotka ili cijena nekretnina - visoko zadužena kućanstva mogu imati osobite poteškoće u otplati svojih dugova te broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može se povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju pada cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite). Ovaj problem može postati izraženiji ako se u Luksemburgu nastavi trend povećavanja stambenog kreditiranja. Potrebno je primijetiti da luksemburška kućanstva također imaju visoku razinu financijske imovine, koja je međutim u padu u odnosu na dug, a što može djelovati kao olakotna okolnost u slučaju šoka ako se kućanstva žele i mogu služiti tim izvorima bogatstva; |
| --- | --- |

(c)

slabosti u sektoru kućanstava povezani s već povišenim i snažno rastućim cijenama nekretnina, izlažu realno gospodarstvo u Luksemburgu rizicima za financijsku stabilnost. U slučaju gospodarskog ili financijskog šoka - kao što su povećana nezaposlenost i/ili pad rasta dohotka ili cijena nekretnina - visoko zadužena kućanstva mogu imati osobite poteškoće u otplati svojih dugova te broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može se povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju pada cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite). Ovaj problem može postati izraženiji ako se u Luksemburgu nastavi trend povećavanja stambenog kreditiranja. Potrebno je primijetiti da luksemburška kućanstva također imaju visoku razinu financijske imovine, koja je međutim u padu u odnosu na dug, a što može djelovati kao olakotna okolnost u slučaju šoka ako se kućanstva žele i mogu služiti tim izvorima bogatstva;

| (d) | ESRB prima na znanje mjere koje su provela tijela u Luksemburgu u odnosu na stambene nekretnine. Dosad provedene mjere su bile usmjerene na povećanje otpornosti bankovnog sustava, povećavajući pondere rizika hipotekarnih kredita s visokim omjerima vrijednosti kredita i primjenom zaštitnih slojeva kapitala na cjelokupni bankovni sustav i na sistemski važne institucije. Banke u Luksemburgu su u prosjeku dobro kapitalizirane i imaju relativno niske izloženosti u odnosu na stambene nekretnine. Imajući u vidu ove mjere politike, izravni rizici bankovnom sustavu povezani sa slabostima stambenih nekretnina čine se zasada ograničenim; |
| --- | --- |

(d)

ESRB prima na znanje mjere koje su provela tijela u Luksemburgu u odnosu na stambene nekretnine. Dosad provedene mjere su bile usmjerene na povećanje otpornosti bankovnog sustava, povećavajući pondere rizika hipotekarnih kredita s visokim omjerima vrijednosti kredita i primjenom zaštitnih slojeva kapitala na cjelokupni bankovni sustav i na sistemski važne institucije. Banke u Luksemburgu su u prosjeku dobro kapitalizirane i imaju relativno niske izloženosti u odnosu na stambene nekretnine. Imajući u vidu ove mjere politike, izravni rizici bankovnom sustavu povezani sa slabostima stambenih nekretnina čine se zasada ograničenim;

| (e) | Osim provedbe makrobonitetnih mjera kojima se zahtijeva da banke imaju odgovarajuće unutarnje upravljanje i politike u odnosu na tržište hipotekarnih kredita, nisu provedene nikakve druge makrobonitetne mjere za smanjenje slabosti povezanih s mogućim negativnim međudjelovanjem između zaduženosti kućanstava i dinamike cijena stambenih nekretnina. Iz tog razloga, politike koje su provela luksemburška tijela možda nisu prikladne za razmatranje utvrđenih slabosti, |
| --- | --- |

(e)

Osim provedbe makrobonitetnih mjera kojima se zahtijeva da banke imaju odgovarajuće unutarnje upravljanje i politike u odnosu na tržište hipotekarnih kredita, nisu provedene nikakve druge makrobonitetne mjere za smanjenje slabosti povezanih s mogućim negativnim međudjelovanjem između zaduženosti kućanstava i dinamike cijena stambenih nekretnina. Iz tog razloga, politike koje su provela luksemburška tijela možda nisu prikladne za razmatranje utvrđenih slabosti,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da su glavne slabosti kombinacija visokih cijena nekretnina i povećanje zaduženosti kućanstava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a

U ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/53

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 22. rujna 2016.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj

(ESRB/2016/10)

(2017/C 31/07)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3. i 16.,

budući da:

| (1) | Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuju da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države. |
| --- | --- |

(1)

Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuju da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države.

| (2) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo.

| (3) | Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Nizozemsku, ukazuje na sljedeće:






  (a) | kućanstva u Nizozemskoj su visoko zadužena i imaju omjer duga i dohotka kućanstava koji je među najvišima u Uniji, neovisno o neznatnom padu tijekom posljednjih godina; |
| --- | --- | --- |

(3)

Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Nizozemsku, ukazuje na sljedeće:

(a)

kućanstva u Nizozemskoj su visoko zadužena i imaju omjer duga i dohotka kućanstava koji je među najvišima u Uniji, neovisno o neznatnom padu tijekom posljednjih godina;

| (b) | pored toga, nizozemske hipoteke su među najvišim u Europi u odnosu na vrijednost njihovog temeljnog kolaterala. Otprilike jedna trećina hipotekarnih dužnika i polovica svih hipotekarnih dužnika ispod 40 godina imaju ukupan dug koji premašuje vrijednost njihovih nekretnina. Vjerojatno je da će ova slabost ostati povećana, kao prvo zbog toga što su novi hipotekarni krediti obično visoki u odnosu na vrijednost kupljene nekretnine i kao drugo, zbog niskih prosječnih stopa amortizacije. Međutim za nove hipotekarne kredite, stope amortizacije su više, zbog toga što se samo za hipotekarne kredite koji se otplaćuju kamata može odbiti u porezne svrhe, a što djeluje kao poticaj kućanstvima da otplaćuju svoje kredite; |
| --- | --- |

(b)

pored toga, nizozemske hipoteke su među najvišim u Europi u odnosu na vrijednost njihovog temeljnog kolaterala. Otprilike jedna trećina hipotekarnih dužnika i polovica svih hipotekarnih dužnika ispod 40 godina imaju ukupan dug koji premašuje vrijednost njihovih nekretnina. Vjerojatno je da će ova slabost ostati povećana, kao prvo zbog toga što su novi hipotekarni krediti obično visoki u odnosu na vrijednost kupljene nekretnine i kao drugo, zbog niskih prosječnih stopa amortizacije. Međutim za nove hipotekarne kredite, stope amortizacije su više, zbog toga što se samo za hipotekarne kredite koji se otplaćuju kamata može odbiti u porezne svrhe, a što djeluje kao poticaj kućanstvima da otplaćuju svoje kredite;

| (c) | trenutno nema općenitih znakova precijenjenosti nekretnina na tržištu stambenih nekretnina u Nizozemskoj, a sa povijesnog stajališta, cijene se čine niskima u usporedbi s prihodima. To je unatoč činjenici da su tijekom posljednjih godina cijene stambenih nekretnina snažno porasle, slijedom značajnog pada nakon financijske krize. U većim gradovima, cijene se vraćaju na razine prije krize, iako ne na razini cijele zemlje; |
| --- | --- |

(c)

trenutno nema općenitih znakova precijenjenosti nekretnina na tržištu stambenih nekretnina u Nizozemskoj, a sa povijesnog stajališta, cijene se čine niskima u usporedbi s prihodima. To je unatoč činjenici da su tijekom posljednjih godina cijene stambenih nekretnina snažno porasle, slijedom značajnog pada nakon financijske krize. U većim gradovima, cijene se vraćaju na razine prije krize, iako ne na razini cijele zemlje;

| (d) | visoka zaduženost kućanstava, zajedno sa relativno niskom kolateralizacijom hipotekarnih kredita, mogla bi dovesti do značajnih izravnih i neizravnih negativnih učinaka na makroekonomsku i financijsku stabilnost. Na primjer, u slučaju ekonomskog ili financijskog šoka - kao što je povećanje nezaposlenosti i/ili smanjenje rasta dohotka ili cijena stanova - visoko zadužena kućanstva mogu smatrati posebno teškim otplaćivati svoje dugove i broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može se povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju smanjenja cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite); |
| --- | --- |

(d)

visoka zaduženost kućanstava, zajedno sa relativno niskom kolateralizacijom hipotekarnih kredita, mogla bi dovesti do značajnih izravnih i neizravnih negativnih učinaka na makroekonomsku i financijsku stabilnost. Na primjer, u slučaju ekonomskog ili financijskog šoka - kao što je povećanje nezaposlenosti i/ili smanjenje rasta dohotka ili cijena stanova - visoko zadužena kućanstva mogu smatrati posebno teškim otplaćivati svoje dugove i broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može se povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju smanjenja cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite);

| (e) | Nizozemski bankovni sustav općenito je dobro kapitaliziran, a nizozemska tijela uvela su nekoliko zaštitnih slojeva kapitala koji će se postupno uvoditi tijekom narednih godina. Testovi otpornosti na stres također ukazuju da nizozemske banke imaju dovoljno kapitala kako bi izdržale nepovoljne scenarije povezane sa stambenim nekretninama. Iz ovih razloga, smatra se da je bankovni sustav otporan na izravne šokove tržišta stambenih nekretnina. Bitno je također primijetiti rastuću važnost nebankarskog sustava za kreditiranje u području stambenih nekretnina. Trenutno otprilike polovica novih hipotekarnih kredita su odobrili nebankarske institucije kao što su osiguravajuća društva. Odabrane makrobonitetne mjere donesene za kredita (kao što je ograničenje omjera vrijednosti kredita) također se odnose na kredite odobrene od strane nebankarskog sektora. Međutim na raspolaganju su ograničene analize o mogućim rizicima za financijsku stabilnost o davateljima hipotekarnih kredita koji su izvan bankarskog sustava; |
| --- | --- |

(e)

Nizozemski bankovni sustav općenito je dobro kapitaliziran, a nizozemska tijela uvela su nekoliko zaštitnih slojeva kapitala koji će se postupno uvoditi tijekom narednih godina. Testovi otpornosti na stres također ukazuju da nizozemske banke imaju dovoljno kapitala kako bi izdržale nepovoljne scenarije povezane sa stambenim nekretninama. Iz ovih razloga, smatra se da je bankovni sustav otporan na izravne šokove tržišta stambenih nekretnina. Bitno je također primijetiti rastuću važnost nebankarskog sustava za kreditiranje u području stambenih nekretnina. Trenutno otprilike polovica novih hipotekarnih kredita su odobrili nebankarske institucije kao što su osiguravajuća društva. Odabrane makrobonitetne mjere donesene za kredita (kao što je ograničenje omjera vrijednosti kredita) također se odnose na kredite odobrene od strane nebankarskog sektora. Međutim na raspolaganju su ograničene analize o mogućim rizicima za financijsku stabilnost o davateljima hipotekarnih kredita koji su izvan bankarskog sustava;

| (f) | U svrhu ublažavanja gore navedenih slabosti, postoje neki strukturni čimbenici koji ograničavaju izravni kreditni rizik koji proizlazi iz odobravanja hipotekarnih kredita, kao što su ozbiljne mogućnosti regresa i stroga pravila o osobnom stečaju; |
| --- | --- |

(f)

U svrhu ublažavanja gore navedenih slabosti, postoje neki strukturni čimbenici koji ograničavaju izravni kreditni rizik koji proizlazi iz odobravanja hipotekarnih kredita, kao što su ozbiljne mogućnosti regresa i stroga pravila o osobnom stečaju;

| (g) | ESRB prima na znanje mjere koje su provedene u Nizozemskoj u odnosu na sektor stambenih nekretnina. Te mjere uključuju ograničenje omjera otplate duga prema dohotku i omjera vrijednosti kredita za nove kredite koje se tijekom vremena postupno postrožuju i smanjenje mogućnosti poreznih odbitaka za plaćanje kamata na hipotekarne kredite. Dok su ove mjere politike prikladne s obzirom na prirodu slabosti u odnosu na stambene nekretnine u Nizozemskoj, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe, budući da se većina mjera samo postupno uvodi a njihova kalibracija neće biti jako ograničavajuća čak i nakon pune provedbe, |
| --- | --- |

(g)

ESRB prima na znanje mjere koje su provedene u Nizozemskoj u odnosu na sektor stambenih nekretnina. Te mjere uključuju ograničenje omjera otplate duga prema dohotku i omjera vrijednosti kredita za nove kredite koje se tijekom vremena postupno postrožuju i smanjenje mogućnosti poreznih odbitaka za plaćanje kamata na hipotekarne kredite. Dok su ove mjere politike prikladne s obzirom na prirodu slabosti u odnosu na stambene nekretnine u Nizozemskoj, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe, budući da se većina mjera samo postupno uvodi a njihova kalibracija neće biti jako ograničavajuća čak i nakon pune provedbe,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da su glavne slabosti trajno visoka razina zaduženosti kućanstava u kombinaciji s niskom kolateralizacijom hipoteka. Posebno, postoji velika skupina kućanstava, naročito mlađih hipotekarnih dužnika, koji imaju razine duga koji premašuju vrijednost njihovih nekretnina,

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a

U ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/55

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 22. rujna 2016.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj

(ESRB/2016/11)

(2017/C 31/08)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3. i 16.,

budući da:

| (1) | Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države. |
| --- | --- |

(1)

Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuje da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države.

| (2) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo.

| (3) | Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Švedsku, ukazuje na sljedeće:






  (a) | postoji značajno i produljeno povećanje cijena stambenih nekretnina u Švedskoj. Posljednjih godina cijene stambenih nekretnina su se povećale po bržoj stopi nego dohodak kućanstva (iako je posljednjih mjeseci primijećeno smanjenje rasta cijena). Kao posljedica toga, cijene stambenih nekretnina čine se previsoke na temelju procjena Europske središnje banke i Međunarodnog monetarnog fonda; |
| --- | --- | --- |

(3)

Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Švedsku, ukazuje na sljedeće:

(a)

postoji značajno i produljeno povećanje cijena stambenih nekretnina u Švedskoj. Posljednjih godina cijene stambenih nekretnina su se povećale po bržoj stopi nego dohodak kućanstva (iako je posljednjih mjeseci primijećeno smanjenje rasta cijena). Kao posljedica toga, cijene stambenih nekretnina čine se previsoke na temelju procjena Europske središnje banke i Međunarodnog monetarnog fonda;

| (b) | kretanja cijena stambenih nekretnina također se odražavaju u razini duga švedskih kućanstava. Razina duga u odnosu na raspoloživi dohodak kućanstava i u odnosu na BDP raste te se također povećava u usporedbi s većinom država u Uniji. Primjerice, ona kućanstva koja su uzela nove hipotekarne kredite 2015. imaju hipotekarni dug koji iznosi četiri njihova godišnja raspoloživa dohotka, dok je postojao nezanemarivi udio kućanstava koji uzimaju nove kredite koji su više od sedam puta veći od njihovog raspoloživog godišnjeg dohotka. Iako švedska kućanstva imaju visoke stope štednje i velike udjele imovine, veliki dio njihove imovine nije u obliku stambenih nekretnina i mirovinskih sustava, vrijednost i likvidnost kojih ne može biti otporna u stresnim tržišnim uvjetima. Osim toga, nema dobrih raspoloživih podataka o raspodjeli ove imovine među kućanstvima; |
| --- | --- |

(b)

kretanja cijena stambenih nekretnina također se odražavaju u razini duga švedskih kućanstava. Razina duga u odnosu na raspoloživi dohodak kućanstava i u odnosu na BDP raste te se također povećava u usporedbi s većinom država u Uniji. Primjerice, ona kućanstva koja su uzela nove hipotekarne kredite 2015. imaju hipotekarni dug koji iznosi četiri njihova godišnja raspoloživa dohotka, dok je postojao nezanemarivi udio kućanstava koji uzimaju nove kredite koji su više od sedam puta veći od njihovog raspoloživog godišnjeg dohotka. Iako švedska kućanstva imaju visoke stope štednje i velike udjele imovine, veliki dio njihove imovine nije u obliku stambenih nekretnina i mirovinskih sustava, vrijednost i likvidnost kojih ne može biti otporna u stresnim tržišnim uvjetima. Osim toga, nema dobrih raspoloživih podataka o raspodjeli ove imovine među kućanstvima;

| (c) | osim cikličkih čimbenika, pokretači koji stoje iza brzog porasta cijena stambenih nekretnina i visoke zaduženosti kućanstava također uključuju strukturne čimbenike. Neki od ovih čimbenika izvan su izravne kontrole švedskih tijela, kao što su promjene u demografiji, urbanizacija i snažan rast dohotka. Međutim, neki čimbenici koju su pod kontrolom tijela, kao što su porezni sustav povezan s nekretninama (npr. porezne olakšice vlasnicima nekretnina, porezno oduzimanje kamata na hipotekarne kredite, porez na kapitalnu dobit) i ograničenja na strani ponude (npr. čvrsto regulirano tržište najma i regulatorna ograničenja u vezi s izgradnjom novih nekretnine), također doprinose jačanju slabosti stambenih nekretnina. U ovoj vrsti situacija, radi poboljšanja otpornosti financijskog sustava i bilanci kućanstava, mogu se koristiti mjere makrobonitetne politike ako strukturni pokretači koji stoje iza slabosti nisu na drugi način riješeni strukturnim reformama; |
| --- | --- |

(c)

osim cikličkih čimbenika, pokretači koji stoje iza brzog porasta cijena stambenih nekretnina i visoke zaduženosti kućanstava također uključuju strukturne čimbenike. Neki od ovih čimbenika izvan su izravne kontrole švedskih tijela, kao što su promjene u demografiji, urbanizacija i snažan rast dohotka. Međutim, neki čimbenici koju su pod kontrolom tijela, kao što su porezni sustav povezan s nekretninama (npr. porezne olakšice vlasnicima nekretnina, porezno oduzimanje kamata na hipotekarne kredite, porez na kapitalnu dobit) i ograničenja na strani ponude (npr. čvrsto regulirano tržište najma i regulatorna ograničenja u vezi s izgradnjom novih nekretnine), također doprinose jačanju slabosti stambenih nekretnina. U ovoj vrsti situacija, radi poboljšanja otpornosti financijskog sustava i bilanci kućanstava, mogu se koristiti mjere makrobonitetne politike ako strukturni pokretači koji stoje iza slabosti nisu na drugi način riješeni strukturnim reformama;

| (d) | u slučaju ekonomskog ili financijskog šoka - kao što je povećanje nezaposlenosti i/ili smanjenje rasta dohotka ili cijena stanova - visoko zadužena kućanstva mogu smatrati posebno teškim otplaćivati svoje dugove i broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može se povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju smanjenja cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite); |
| --- | --- |

(d)

u slučaju ekonomskog ili financijskog šoka - kao što je povećanje nezaposlenosti i/ili smanjenje rasta dohotka ili cijena stanova - visoko zadužena kućanstva mogu smatrati posebno teškim otplaćivati svoje dugove i broj neispunjavanja obveza po hipotekarnim kreditima može se povećati dovodeći do izravnih kreditnih gubitaka za banke, posebno u slučaju smanjenja cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok koji dalje jača negativne izravne i neizravne učinke na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite);

| (e) | nepovoljna kretanja cijena stambenih nekretnina i potrošnje kućanstava mogu također predstavljati prijetnju bankovnom sustavu. Negativni rizici mogu se povećati visokom ovisnošću švedskih banaka o tržištu i financiranju u stranoj valuti. Nadalje, međusobna povezanost banaka u području Sjevernog Baltika znači da bi moglo doći do značajnih prekograničnih prelijevanja između bankovnih sustava, kao posljedica poteškoća povezanih sa stresovima stambenih nekretnina u bilo kojoj državi u području. Međutim, švedski bankovni sektor je dobro kapitaliziran i profitabilan u usporedbi s usporedivim sektorima i standardi kreditiranja čine se razboritim. Provedeni testovi otpornosti na stres švedskog bankovnog sustava ukazuju na to da bi ono bilo otporno i da bi moglo podnijeti ozbiljna makroekonomska pogoršanja. Osim toga, švedska tijela donijela su nekoliko mjera radi jačanja otpornosti švedskog bankovnog sektora, uključujući mjere putem zaštitnih slojeva kapitala, više kapitalne zahtjeve za izloženosti na osnovi hipotekarnih kredita i uvođenje posebnih zahtjeva za omjer likvidnosne pokrivenosti za više valuta; |
| --- | --- |

(e)

nepovoljna kretanja cijena stambenih nekretnina i potrošnje kućanstava mogu također predstavljati prijetnju bankovnom sustavu. Negativni rizici mogu se povećati visokom ovisnošću švedskih banaka o tržištu i financiranju u stranoj valuti. Nadalje, međusobna povezanost banaka u području Sjevernog Baltika znači da bi moglo doći do značajnih prekograničnih prelijevanja između bankovnih sustava, kao posljedica poteškoća povezanih sa stresovima stambenih nekretnina u bilo kojoj državi u području. Međutim, švedski bankovni sektor je dobro kapitaliziran i profitabilan u usporedbi s usporedivim sektorima i standardi kreditiranja čine se razboritim. Provedeni testovi otpornosti na stres švedskog bankovnog sustava ukazuju na to da bi ono bilo otporno i da bi moglo podnijeti ozbiljna makroekonomska pogoršanja. Osim toga, švedska tijela donijela su nekoliko mjera radi jačanja otpornosti švedskog bankovnog sektora, uključujući mjere putem zaštitnih slojeva kapitala, više kapitalne zahtjeve za izloženosti na osnovi hipotekarnih kredita i uvođenje posebnih zahtjeva za omjer likvidnosne pokrivenosti za više valuta;

| (f) | ESRB uočava mjere koje su provedene u Švedskoj u odnosu na slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava i cijene stambenih nekretnina. Očekuje se da će uvođenje ograničenja od 85 % na omjer vrijednosti kredita i imovine za nove hipotekarne kredite 2010. godine i zahtjeva za amortizaciju 2016. godine, u određenoj mjeri riješiti jačanje nakupljanja slabosti. Dok su sadašnje mjere politike prikladne s obzirom na prirodu slabosti stambenih nekretnina u Švedskoj, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe. S obzirom da se mjere primjenjuju samo na nove stambene kredite proći će određeno vrijeme dok se slabosti povezane s razinom zaduženosti kućanstava značajno smanje, |
| --- | --- |

(f)

ESRB uočava mjere koje su provedene u Švedskoj u odnosu na slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava i cijene stambenih nekretnina. Očekuje se da će uvođenje ograničenja od 85 % na omjer vrijednosti kredita i imovine za nove hipotekarne kredite 2010. godine i zahtjeva za amortizaciju 2016. godine, u određenoj mjeri riješiti jačanje nakupljanja slabosti. Dok su sadašnje mjere politike prikladne s obzirom na prirodu slabosti stambenih nekretnina u Švedskoj, možda nisu dovoljne da ih u potpunosti riješe. S obzirom da se mjere primjenjuju samo na nove stambene kredite proći će određeno vrijeme dok se slabosti povezane s razinom zaduženosti kućanstava značajno smanje,

DONIJELO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stanovišta, ESRB smatra da su glavne slabosti brzi rast cijena stambenih nekretnina koje se čine precijenjenim i visoka zaduženost koja se povećava posebno među određenim grupama kućanstava. Osim toga, ako će se rizici ostvariti, moglo bi doći do mogućih učinaka prelijevanja na druge države u području Sjevernog Baltika.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a

U ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/57

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 22. rujna 2016.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini

(ESRB/2016/12)

(2017/C 31/09)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. i članak 16.,

budući da:

| (1) | Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuju da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države. |
| --- | --- |

(1)

Dosadašnje iskustvo u mnogim državama pokazuju da iskazivanje slabosti u području stambenih nekretnina može dovesti do značajnih rizika za domaću financijsku stabilnost i ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo te da može dovesti do negativnih prelijevanja u druge države.

| (2) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) nedavno je okončao sustavnu ocjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezanih sa stambenim nekretninama u cijelom području Unije. U vezi s tim, ESRB je u osam država utvrdio određene srednjoročne slabosti kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo.

| (3) | Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Ujedinjenu Kraljevinu, ukazuje na sljedeće:






  (a) | Moguće je da je nesigurnost nakon referenduma o članstvu UK-a u Europskoj uniji od 23. lipnja 2016. uzrokovala prekretnicu na tržištu stambenih nekretnina u UK-u. |
| --- | --- | --- |

(3)

Ocjena slabosti, koje je ESRB utvrdio za Ujedinjenu Kraljevinu, ukazuje na sljedeće:

(a)

Moguće je da je nesigurnost nakon referenduma o članstvu UK-a u Europskoj uniji od 23. lipnja 2016. uzrokovala prekretnicu na tržištu stambenih nekretnina u UK-u.

| (b) | U razdoblju neposredno nakon referenduma znatno su pale cijene dionica građevinskih tvrtki i povjerenje potrošača. Cijene stambenih nekretnina pale su za 0,2 % u srpnju 2016. na mjesečnoj osnovi, međutim ponovno je došlo do porasta cijena u kolovozu 2016. za +0,20 % na mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

(b)

U razdoblju neposredno nakon referenduma znatno su pale cijene dionica građevinskih tvrtki i povjerenje potrošača. Cijene stambenih nekretnina pale su za 0,2 % u srpnju 2016. na mjesečnoj osnovi, međutim ponovno je došlo do porasta cijena u kolovozu 2016. za +0,20 % na mjesečnoj osnovi.

| (c) | Prije referenduma, glavne slabosti povezane sa stambenim nekretninama u UK-u odnosile su se na visoku razinu zaduženosti kućanstava i cijene stambenih nekretnina koje su godinama rasle te mogućnost da jedno utječe na drugo. |
| --- | --- |

(c)

Prije referenduma, glavne slabosti povezane sa stambenim nekretninama u UK-u odnosile su se na visoku razinu zaduženosti kućanstava i cijene stambenih nekretnina koje su godinama rasle te mogućnost da jedno utječe na drugo.

| (d) | Posebno, dug kućanstva u odnosu a njihov dohodak i veličinu gospodarstva povećao se u usporedbi s drugim državama u Uniji. Dok to može biti djelomično zbog strukturnih čimbenika, kao što su visoko razvijeni bankovni sustav i strukturni manjak nekretnina u UK-u, to može također biti pokazatelj povećanog rizika. Rizici povezani s visokom razinom zaduženosti kućanstava djelomično su smanjeni činjenicom da se ukupan omjer duga i dohotka kućanstava smanjio između 2008. i 2012./2013. i od tada je ostao nepromijenjen. Osim toga, udio kućanstava s vrlo visokim razinama duga u odnosu na njihov dohodak smanjio se tijekom proteklih godina, a novo zaduživanje uz visoke omjere kredita i dohotka nedavno se ponešto smanjilo. |
| --- | --- |

(d)

Posebno, dug kućanstva u odnosu a njihov dohodak i veličinu gospodarstva povećao se u usporedbi s drugim državama u Uniji. Dok to može biti djelomično zbog strukturnih čimbenika, kao što su visoko razvijeni bankovni sustav i strukturni manjak nekretnina u UK-u, to može također biti pokazatelj povećanog rizika. Rizici povezani s visokom razinom zaduženosti kućanstava djelomično su smanjeni činjenicom da se ukupan omjer duga i dohotka kućanstava smanjio između 2008. i 2012./2013. i od tada je ostao nepromijenjen. Osim toga, udio kućanstava s vrlo visokim razinama duga u odnosu na njihov dohodak smanjio se tijekom proteklih godina, a novo zaduživanje uz visoke omjere kredita i dohotka nedavno se ponešto smanjilo.

| (e) | Nominalne cijene stambenih nekretnina premašile su svoj vrhunac prije krize 2015., iako su stvarno cijene niže nego što su bile na njihovu vrhuncu prije krize. Osim toga, cijene stambenih nekretnine odvojile su se od stopa rasta najma i dohotka: proteklih godina, porast cijena nekretnina bio je tri puta veći od rasta dohotka, a omjer cijene i najma jako se povećao od kraja 2012. |
| --- | --- |

(e)

Nominalne cijene stambenih nekretnina premašile su svoj vrhunac prije krize 2015., iako su stvarno cijene niže nego što su bile na njihovu vrhuncu prije krize. Osim toga, cijene stambenih nekretnine odvojile su se od stopa rasta najma i dohotka: proteklih godina, porast cijena nekretnina bio je tri puta veći od rasta dohotka, a omjer cijene i najma jako se povećao od kraja 2012.

| (f) | Nakon referenduma, središnja banka Bank of England i neke međunarodne institucije smanjile su izglede za gospodarstvo i tržište nekretnina UK-a. Središnja banka Bank of England sada očekuje da se ukupne cijene nekretnina malo smanje tijekom sljedeće godine te da razina odobravanja hipotekarnih kredita bude niža. Ako se to predviđanje pokaže točnim, to bi usporilo tempo gomilanja hipotekarnog duga i stoga smanjilo slabosti u srednjoročnom razdoblju. Međutim, zastoj gospodarstva mogao bi dovesti do pojave nekih od gore spomenutih rizika kao što su, primjerice, ako se poveća nezaposlenost i/ili se smanji rast dohotka, nekim kućanstvima može biti otežano otplaćivanje dugova. |
| --- | --- |

(f)

Nakon referenduma, središnja banka Bank of England i neke međunarodne institucije smanjile su izglede za gospodarstvo i tržište nekretnina UK-a. Središnja banka Bank of England sada očekuje da se ukupne cijene nekretnina malo smanje tijekom sljedeće godine te da razina odobravanja hipotekarnih kredita bude niža. Ako se to predviđanje pokaže točnim, to bi usporilo tempo gomilanja hipotekarnog duga i stoga smanjilo slabosti u srednjoročnom razdoblju. Međutim, zastoj gospodarstva mogao bi dovesti do pojave nekih od gore spomenutih rizika kao što su, primjerice, ako se poveća nezaposlenost i/ili se smanji rast dohotka, nekim kućanstvima može biti otežano otplaćivanje dugova.

| (g) | Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok s negativnim izravnim i neizravnim učincima na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite ili ako poraste neispunjavanje obveza po hipotekarnim kreditima). Osim toga, rastući i prilično velik sektor kupnje radi davanja u najam u UK-u ima mogućnost upotpuniti pad na tržištu nekretnina jer za investitore koji kupuju radi davanja u najam je vjerojatnije da će prodati ako se očekuje da će cijene nekretnina pasti. |
| --- | --- |

(g)

Nadalje, ako se ostvari nepovoljan scenarij za gospodarstvo, povezani negativni učinci na dohodak kućanstva i bogatstvo mogu pojačati početni šok s negativnim izravnim i neizravnim učincima na financijsku stabilnost (npr. ako kućanstva trebaju smanjiti potrošnju da bi otplaćivala hipotekarne kredite ili ako poraste neispunjavanje obveza po hipotekarnim kreditima). Osim toga, rastući i prilično velik sektor kupnje radi davanja u najam u UK-u ima mogućnost upotpuniti pad na tržištu nekretnina jer za investitore koji kupuju radi davanja u najam je vjerojatnije da će prodati ako se očekuje da će cijene nekretnina pasti.

| (h) | Dana 3. kolovoza 2016. središnja banka Bank of England uvela je paket mjera radi potpore gospodarstvu, uključujući smanjenje kamatnih stopa i mjere koje osiguravaju prolaz nižih kamatnih stopa u realno gospodarstvo. Ove bi mjere trebale poticati hipotekarne dužnike i tržište nekretnina te mogu umanjiti rizike u uvjetima pada. |
| --- | --- |

(h)

Dana 3. kolovoza 2016. središnja banka Bank of England uvela je paket mjera radi potpore gospodarstvu, uključujući smanjenje kamatnih stopa i mjere koje osiguravaju prolaz nižih kamatnih stopa u realno gospodarstvo. Ove bi mjere trebale poticati hipotekarne dužnike i tržište nekretnina te mogu umanjiti rizike u uvjetima pada.

| (i) | Obratno, također je moguće da se zastoj na tržištu nekretnina pokaže privremenim, a nakon što prođe određeno vrijeme, cijene nekretnina, odobravanje hipotekarnih kredita i dug kućanstava mogu opet početi rasti. U tom slučaju, slabosti povezane sa stambenim nekretninama nastavile bi se povećavati. Prije referenduma, Odbor financijske policije, Tijelo za bonitetnu regulativu i Tijelo za financijsko rukovođenje usvojili su niz mjera politike s ciljem smanjenja i obuhvaćanja takvih slabosti stambenih nekretnina, uključujući one koje proizlaze iz gomilanja zaduženosti kućanstava. Mjere su pokazale znakove poboljšanja otpornosti hipotekarnih dužnika. |
| --- | --- |

(i)

Obratno, također je moguće da se zastoj na tržištu nekretnina pokaže privremenim, a nakon što prođe određeno vrijeme, cijene nekretnina, odobravanje hipotekarnih kredita i dug kućanstava mogu opet početi rasti. U tom slučaju, slabosti povezane sa stambenim nekretninama nastavile bi se povećavati. Prije referenduma, Odbor financijske policije, Tijelo za bonitetnu regulativu i Tijelo za financijsko rukovođenje usvojili su niz mjera politike s ciljem smanjenja i obuhvaćanja takvih slabosti stambenih nekretnina, uključujući one koje proizlaze iz gomilanja zaduženosti kućanstava. Mjere su pokazale znakove poboljšanja otpornosti hipotekarnih dužnika.

| (j) | Posebno u odnosu na bankovni sustav, središnja banka Bank of England je poduzela radnje radi osiguranja da bankovni sustav UK-a ostane otporan na vrlo velike šokove tržišta nekretnina. Testovi otpornosti na stres koje je posljednjih godina provela središnja banka Bank of England procijenili su otpornost bankovnog sustava u vezi sa ozbiljnijim scenarijima od onih koji se sada očekuju. Ovi testovi otpornosti na stres osigurali su da su banke kapitalizirane ne samo da podnesu stres nego također da održe ponudu kredita za čitavo vrijeme. Na temelju ove analize, izgleda da bi bankovni sustav UK-a bio dovoljno otporan da podnese šokove tržišta nekretnina ako bi se gore navedene slabosti pojavile u skorije vrijeme. |
| --- | --- |

(j)

Posebno u odnosu na bankovni sustav, središnja banka Bank of England je poduzela radnje radi osiguranja da bankovni sustav UK-a ostane otporan na vrlo velike šokove tržišta nekretnina. Testovi otpornosti na stres koje je posljednjih godina provela središnja banka Bank of England procijenili su otpornost bankovnog sustava u vezi sa ozbiljnijim scenarijima od onih koji se sada očekuju. Ovi testovi otpornosti na stres osigurali su da su banke kapitalizirane ne samo da podnesu stres nego također da održe ponudu kredita za čitavo vrijeme. Na temelju ove analize, izgleda da bi bankovni sustav UK-a bio dovoljno otporan da podnese šokove tržišta nekretnina ako bi se gore navedene slabosti pojavile u skorije vrijeme.

| (k) | Općenito, tržište stambenih nekretnina UK-a nalazi se na prekretnici. Uzimajući u obzir nesigurnost utjecaja referenduma u UK-u na članstvo u Europskoj uniji, još nije moguće prosuditi hoće li se slabosti koje su nakupile sada početi pojavljivati ili će, tijekom vremena, umjesto toga nastaviti rasti. Odgovarajući odgovor politike vjerojatno će razlikovati između ova dva scenarija. Stoga, za tijela UK-a bit će važno da pomno prate razvoj i prilagode makrobonitetnu politiku koliko je zbog toga potrebno. Gledajući unaprijed, bit će potrebno osigurati da se sve prilagodbe na tržištu nekretnina nastave odgovarajućim tempom i da se ne pojave nove slabosti, |
| --- | --- |

(k)

Općenito, tržište stambenih nekretnina UK-a nalazi se na prekretnici. Uzimajući u obzir nesigurnost utjecaja referenduma u UK-u na članstvo u Europskoj uniji, još nije moguće prosuditi hoće li se slabosti koje su nakupile sada početi pojavljivati ili će, tijekom vremena, umjesto toga nastaviti rasti. Odgovarajući odgovor politike vjerojatno će razlikovati između ova dva scenarija. Stoga, za tijela UK-a bit će važno da pomno prate razvoj i prilagode makrobonitetnu politiku koliko je zbog toga potrebno. Gledajući unaprijed, bit će potrebno osigurati da se sve prilagodbe na tržištu nekretnina nastave odgovarajućim tempom i da se ne pojave nove slabosti,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina Ujedinjene Kraljevine kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koji može imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. Sada postoji visoki stupanj nesigurnosti o srednjoročnim izgledima za tržište nekretnina UK-a. Međutim, s makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da postoje rizici u različitim scenarijima tržišta nekretnina - ili putem pojavljivanja akumuliranih slabosti, posebno u odnosu na zaduženost kućanstava i međusoban utjecaj s povezanim cijenama stambenih nekretnina ili kroz daljnje jačanje slabosti. Odgovarajući odgovor politike vjerojatno će razlikovati između ova dva scenarija. Stoga, bit će važno za tijela UK-a da pozorno prate razvoj i prilagođavaju makrobonitetnu politiku koliko je zbog toga potrebno.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2016.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/59 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/59

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8327 – Fairfax/Sagard Holdings/PSG)

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 31/10)

Dana 24. siječnja 2017. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32017M8327. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32017M8327. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/60

---

Tečajna lista eura (1)

30. siječnja 2017.

(2017/C 31/11)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0630 |
| JPY | japanski jen | 121,76 |
| DKK | danska kruna | 7,4375 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84935 |
| SEK | švedska kruna | 9,4390 |
| CHF | švicarski franak | 1,0669 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,8758 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,022 |
| HUF | mađarska forinta | 310,80 |
| PLN | poljski zlot | 4,3310 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,5008 |
| TRY | turska lira | 4,0561 |
| AUD | australski dolar | 1,4109 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3983 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2476 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,4668 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5177 |
| KRW | južnokorejski von | 1 252,27 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,4510 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,3103 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4773 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 173,38 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7094 |
| PHP | filipinski pezo | 52,899 |
| RUB | ruski rubalj | 63,7792 |
| THB | tajlandski baht | 37,492 |
| BRL | brazilski real | 3,3318 |
| MXN | meksički pezo | 22,0850 |
| INR | indijska rupija | 72,2315 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0630

JPY

japanski jen

121,76

DKK

danska kruna

7,4375

GBP

funta sterlinga

0,84935

SEK

švedska kruna

9,4390

CHF

švicarski franak

1,0669

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,8758

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,022

HUF

mađarska forinta

310,80

PLN

poljski zlot

4,3310

RON

rumunjski novi leu

4,5008

TRY

turska lira

4,0561

AUD

australski dolar

1,4109

CAD

kanadski dolar

1,3983

HKD

hongkonški dolar

8,2476

NZD

novozelandski dolar

1,4668

SGD

singapurski dolar

1,5177

KRW

južnokorejski von

1 252,27

ZAR

južnoafrički rand

14,4510

CNY

kineski renminbi-juan

7,3103

HRK

hrvatska kuna

7,4773

IDR

indonezijska rupija

14 173,38

MYR

malezijski ringit

4,7094

PHP

filipinski pezo

52,899

RUB

ruski rubalj

63,7792

THB

tajlandski baht

37,492

BRL

brazilski real

3,3318

MXN

meksički pezo

22,0850

INR

indijska rupija

72,2315

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 31.1.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 31/61 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 31/61

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 24. siječnja 2017.

o uspostavi stručne skupine Komisije „Platforma za dobrobit životinja”

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 31/12)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

budući da:

| (1) | Člankom 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije potvrđeno je da su životinje čuvstvena bića te se od Unije i država članica zahtijeva da u oblikovanju i provedbi politika Unije u području poljoprivrede, ribarstva, prijevoza, unutarnjeg tržišta, istraživanja i tehnološkog razvoja te istraživanja svemira punu pažnju posvećuju zahtjevima za dobrobit životinja, istodobno poštujući zakonodavne ili administrativne odredbe država članica, posebno u odnosu na vjerske obrede, kulturne tradicije i regionalnu baštinu. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije potvrđeno je da su životinje čuvstvena bića te se od Unije i država članica zahtijeva da u oblikovanju i provedbi politika Unije u području poljoprivrede, ribarstva, prijevoza, unutarnjeg tržišta, istraživanja i tehnološkog razvoja te istraživanja svemira punu pažnju posvećuju zahtjevima za dobrobit životinja, istodobno poštujući zakonodavne ili administrativne odredbe država članica, posebno u odnosu na vjerske obrede, kulturne tradicije i regionalnu baštinu.

| (2) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji institucije održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji institucije održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom.

| (3) | Člankom 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđeno je da Unija usvaja mjere s ciljem uspostave i osiguranja funkcioniranja unutarnjeg tržišta uz slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđeno je da Unija usvaja mjere s ciljem uspostave i osiguranja funkcioniranja unutarnjeg tržišta uz slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala.

| (4) | Člankom 38. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da Unija utvrđuje i provodi zajedničku poljoprivrednu politiku. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 38. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da Unija utvrđuje i provodi zajedničku poljoprivrednu politiku.

| (5) | Člankom 179. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđeno je da je cilj Unije jačanje njezinih znanstvenih i tehnoloških temelja ostvarivanjem europskog istraživačkog prostora. U skladu s člankom 180. točkom (b) navedenog ugovora Unija potiče suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u istraživačkom, tehnološko-razvojnom i demonstracijskom području Unije. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 179. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđeno je da je cilj Unije jačanje njezinih znanstvenih i tehnoloških temelja ostvarivanjem europskog istraživačkog prostora. U skladu s člankom 180. točkom (b) navedenog ugovora Unija potiče suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u istraživačkom, tehnološko-razvojnom i demonstracijskom području Unije.

| (6) | Komisija je 2011. uspostavila stručnu skupinu za dobrobit životinja (1) s ciljem da ona pomaže Komisiji i savjetuje ju u pitanjima povezanima sa zakonodavstvom o dobrobiti životinja te u cilju olakšavanja razmjene informacija, iskustava i dobre prakse u području zakonodavstva o dobrobiti životinja. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 2011. uspostavila stručnu skupinu za dobrobit životinja (1) s ciljem da ona pomaže Komisiji i savjetuje ju u pitanjima povezanima sa zakonodavstvom o dobrobiti životinja te u cilju olakšavanja razmjene informacija, iskustava i dobre prakse u području zakonodavstva o dobrobiti životinja.

| (7) | Europski parlament (2) i Vijeće Europske unije (3) zatražili su uspostavu platforme Unije za dobrobit životinja kako bi se poboljšao dijalog među dionicima u cilju razmjene iskustava, stručnog znanja i stajalištâ. |
| --- | --- |

(7)

Europski parlament (2) i Vijeće Europske unije (3) zatražili su uspostavu platforme Unije za dobrobit životinja kako bi se poboljšao dijalog među dionicima u cilju razmjene iskustava, stručnog znanja i stajalištâ.

| (8) | Kao odgovor na zahtjeve Parlamenta i Vijeća, nova stručna skupina pod nazivom „Platforma za dobrobit životinja” („Platforma”) trebala bi pomagati Komisiji i pomoći pri održavanju redovita dijaloga o pitanjima izravno povezanima s dobrobiti životinja u Uniji, kao što su provedba zakonâ, razmjene znanstvenih spoznaja, inovacije i dobra praksa/inicijative ili međunarodne aktivnosti u području dobrobiti životinja. Platforma bi Komisiji trebala pomagati i u vezi s temama koje su važne za Uniju i koje mogu utjecati na pitanja dobrobiti životinja, kao što su trgovina, antimikrobna otpornost, sigurnost hrane, istraživanja ili okoliš. Budući da će Platforma imati jednak mandat kao postojeća stručna skupina za dobrobit životinja, tu skupinu nije potrebno zadržati. |
| --- | --- |

(8)

Kao odgovor na zahtjeve Parlamenta i Vijeća, nova stručna skupina pod nazivom „Platforma za dobrobit životinja” („Platforma”) trebala bi pomagati Komisiji i pomoći pri održavanju redovita dijaloga o pitanjima izravno povezanima s dobrobiti životinja u Uniji, kao što su provedba zakonâ, razmjene znanstvenih spoznaja, inovacije i dobra praksa/inicijative ili međunarodne aktivnosti u području dobrobiti životinja. Platforma bi Komisiji trebala pomagati i u vezi s temama koje su važne za Uniju i koje mogu utjecati na pitanja dobrobiti životinja, kao što su trgovina, antimikrobna otpornost, sigurnost hrane, istraživanja ili okoliš. Budući da će Platforma imati jednak mandat kao postojeća stručna skupina za dobrobit životinja, tu skupinu nije potrebno zadržati.

| (9) | Platforma bi trebala djelovati uz puno uvažavanje aktivnosti drugih relevantnih skupina ili mreža za dijalog o dobrobiti životinja, kao što su radne skupine i mreže Europske agencije za sigurnost hrane ili regionalna platforma za dobrobit životinja u Europi Svjetske organizacije za zdravlje životinja. |
| --- | --- |

(9)

Platforma bi trebala djelovati uz puno uvažavanje aktivnosti drugih relevantnih skupina ili mreža za dijalog o dobrobiti životinja, kao što su radne skupine i mreže Europske agencije za sigurnost hrane ili regionalna platforma za dobrobit životinja u Europi Svjetske organizacije za zdravlje životinja.

| (10) | Platforma bi se trebala sastojati od predstavnika nadležnih tijela svih država članica, poslovnih organizacija koje su na razini Europske unije uključene u lanac opskrbe hranom i u držanje životinja za druge potrebe uzgoja, organizacija civilnog društva koje su na razini Europske unije uključene u aktivnosti za dobrobit životinja te znanstvenih i istraživačkih instituta koji se bave znanošću o dobrobiti životinja. Članstvo u Platformi trebalo bi biti dostupno i stručnjacima iz nadležnih tijela zemalja koje nisu članice EU-a, ali jesu ugovorne strane Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, te stručnjacima iz međunarodnih međuvladinih organizacija. |
| --- | --- |

(10)

Platforma bi se trebala sastojati od predstavnika nadležnih tijela svih država članica, poslovnih organizacija koje su na razini Europske unije uključene u lanac opskrbe hranom i u držanje životinja za druge potrebe uzgoja, organizacija civilnog društva koje su na razini Europske unije uključene u aktivnosti za dobrobit životinja te znanstvenih i istraživačkih instituta koji se bave znanošću o dobrobiti životinja. Članstvo u Platformi trebalo bi biti dostupno i stručnjacima iz nadležnih tijela zemalja koje nisu članice EU-a, ali jesu ugovorne strane Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, te stručnjacima iz međunarodnih međuvladinih organizacija.

| (11) | Za članove Platforme trebalo bi utvrditi pravila o objavljivanju informacija. |
| --- | --- |

(11)

Za članove Platforme trebalo bi utvrditi pravila o objavljivanju informacija.

| (12) | Osobne podatke trebalo bi obrađivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| --- | --- |

(12)

Osobne podatke trebalo bi obrađivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

| (13) | Primjereno je odrediti razdoblje primjene ove Odluke. Komisija će pravovremeno razmotriti je li preporučljivo produljiti trajanje odluke, |
| --- | --- |

(13)

Primjereno je odrediti razdoblje primjene ove Odluke. Komisija će pravovremeno razmotriti je li preporučljivo produljiti trajanje odluke,

ODLUČILA JE:

Članak 1.

Predmet

Uspostavlja se stručna skupina pod nazivom „Platforma za dobrobit životinja” („Platforma”).

Članak 2.

Zadaće

Zadaće Platforme jesu sljedeće:

| (a) | pomagati Komisiji u razvoju i razmjeni usklađenih akcija kojima je cilj pridonijeti provedbi i primjeni zakonodavstva Europske unije povezanog s dobrobiti životinja te razumijevanju, unutar Unije i izvan nje, zakonodavstva Unije i međunarodnih standarda u pogledu dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

(a)

pomagati Komisiji u razvoju i razmjeni usklađenih akcija kojima je cilj pridonijeti provedbi i primjeni zakonodavstva Europske unije povezanog s dobrobiti životinja te razumijevanju, unutar Unije i izvan nje, zakonodavstva Unije i međunarodnih standarda u pogledu dobrobiti životinja;

| (b) | olakšati razvoj i provedbu dobrovoljnih obveza poslovnih subjekata u pogledu jačanja dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

(b)

olakšati razvoj i provedbu dobrovoljnih obveza poslovnih subjekata u pogledu jačanja dobrobiti životinja;

| (c) | pridonijeti promicanju normi Unije o dobrobiti životinja kako bi se valorizirala tržišna vrijednost proizvodâ iz Unije na globalnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

pridonijeti promicanju normi Unije o dobrobiti životinja kako bi se valorizirala tržišna vrijednost proizvodâ iz Unije na globalnoj razini;

| (d) | poticati dijalog između nadležnih tijela, poslovnih subjekata, građanskog društva, akademske zajednice, znanstvenikâ i međunarodnih međuvladinih organizacija o temama povezanima s dobrobiti životinja koje su važne za Uniju; |
| --- | --- |

(d)

poticati dijalog između nadležnih tijela, poslovnih subjekata, građanskog društva, akademske zajednice, znanstvenikâ i međunarodnih međuvladinih organizacija o temama povezanima s dobrobiti životinja koje su važne za Uniju;

| (e) | promicati razmjenu iskustava i dobre prakse, znanstvenih spoznaja i inovacija u područjima povezanima s dobrobiti životinja koja su važna za Uniju; |
| --- | --- |

(e)

promicati razmjenu iskustava i dobre prakse, znanstvenih spoznaja i inovacija u područjima povezanima s dobrobiti životinja koja su važna za Uniju;

| (f) | razmjenjivati informacije o razvoju politike u prethodno navedenim područjima i o spomenutim aktivnostima. |
| --- | --- |

(f)

razmjenjivati informacije o razvoju politike u prethodno navedenim područjima i o spomenutim aktivnostima.

Članak 3.

Savjetovanje

Komisija može zatražiti savjet Platforme o bilo kojoj temi povezanoj s dobrobiti životinja koja je važna za Uniju.

Članak 4.

Članstvo

1.   Platforma se sastoji od najviše 75 članova.

2.   Platforma se sastoji od sljedećih članova:

| (a) | nadležna tijela država članica Europske unije i zemalja koje nisu članice EU-a, ali su ugovorne strane Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru („članice EGP-a”) i odgovorna su za dobrobit životinja; |
| --- | --- |

(a)

nadležna tijela država članica Europske unije i zemalja koje nisu članice EU-a, ali su ugovorne strane Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru („članice EGP-a”) i odgovorna su za dobrobit životinja;

| (b) | poslovni subjekti i profesionalne organizacije s aktivnostima na razini Unije u lancu opskrbe hranom u koje su uključene životinje ili proizvodi životinjskog podrijetla te u držanju životinja za druge potrebe uzgoja; |
| --- | --- |

(b)

poslovni subjekti i profesionalne organizacije s aktivnostima na razini Unije u lancu opskrbe hranom u koje su uključene životinje ili proizvodi životinjskog podrijetla te u držanju životinja za druge potrebe uzgoja;

| (c) | organizacije civilnog društva s aktivnostima na razini Unije povezanima s dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

(c)

organizacije civilnog društva s aktivnostima na razini Unije povezanima s dobrobiti životinja;

| (d) | neovisni stručnjaci iz akademskih i istraživačkih instituta s aktivnostima u području znanosti o dobrobiti životinja koje utječu na politike Unije; |
| --- | --- |

(d)

neovisni stručnjaci iz akademskih i istraživačkih instituta s aktivnostima u području znanosti o dobrobiti životinja koje utječu na politike Unije;

| (e) | međunarodne međuvladine organizacije s aktivnostima u području dobrobiti životinja (5); |
| --- | --- |

(e)

međunarodne međuvladine organizacije s aktivnostima u području dobrobiti životinja (5);

| (f) | Europska agencija za sigurnost hrane. |
| --- | --- |

(f)

Europska agencija za sigurnost hrane.

3.   Članovi navedeni u stavku 2. točki (d) imenuju se u osobnom svojstvu? i djeluju neovisno i u javnom interesu.

4.   Članovi navedeni u stavku 2. točkama (b) i (c) odabiru se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 5. Oni nominiraju svoje predstavnike na visokoj razini u Platformi i odgovorni su za to da ti predstavnici budu stalni predstavnici i da imaju dovoljnu razinu stručnog znanja. Komisija može odbiti predstavnika kojega su nominirali ti članovi ako na temelju opravdanih razloga navedenih u pravilima poziva Platforme na podnošenje prijava smatra da ta nominacija nije primjerena. U tom se slučaju od predmetne organizacije traži da imenuje drugog predstavnika.

6.   Članovi navedeni u stavku 2. točkama (a), (e) i (f) nominiraju svoje predstavnike odgovorne za dobrobit životinja i odgovorni su za to da ti predstavnici imaju dovoljnu razinu stručnog znanja.

7.   Članovi koji više nisu kadri učinkovito pridonositi aktivnostima stručne skupine, koji po mišljenju glavnog direktora Glavne uprave za zdravlje i sigurnost hrane ne ispunjavaju uvjete iz članka 339. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili koji daju ostavku, više se ne pozivaju na sudjelovanje na sastancima Platforme i može ih se zamijeniti u preostalom dijelu njihova mandata.

Članak 5.

Postupak izbora

1.   Odabir članova Platforme navedenih u članku 4. stavku 2. točkama (b) do (d) provodi se na temelju javnog poziva na podnošenje prijava koji se objavljuje u registru stručnih skupina Komisije i drugih sličnih subjekata („registar stručnih skupina”). Osim toga, poziv na podnošenje prijava može se objaviti i na druge načine, među ostalim na posebnim web-mjestima.

U pozivu na podnošenje prijava jasno su navedeni kriteriji odabira, uključujući potrebnu razinu stručnog znanja i interese koje se zastupa u odnosu na posao koji treba obaviti. Najkraći je rok na podnošenje prijava četiri tjedna.

2.   Članovi Platforme navedeni u članku 4. stavku 2. točki (d) moraju otkriti sve okolnosti koje mogu dovesti do sukoba interesa. Konkretno, Komisija zahtijeva da te osobe kao dio prijave dostave izjavu o sukobu interesa na temelju standardnog obrasca te izjave za stručne skupine, zajedno s ažuriranim životopisom. Podnošenje ispravno popunjenog obrasca izjave o sukobu interesa nužno je da određena osoba stekne pravo na imenovanje članom u osobnom svojstvu. Procjena sukoba interesa obavlja se u skladu s horizontalnim pravilima Komisije za stručne skupine („horizontalna pravila”) (6).

3.   Za imenovanje organizacija navedenih u članku 4. stavku 2. točkama (b) i (c) potreban je upis u registar transparentnosti.

4.   Članove navedene u članku 4. stavku 2. točkama (b) do (d) imenuje glavni direktor Glavne uprave za zdravlje i sigurnost hrane među podnositeljima prijave s odgovarajućim kompetencijama u područjima navedenima u članku 2. koji su se javili na poziv na podnošenje prijava.

5.   Članovi se imenuju za razdoblje do 31. prosinca 2019. Ostaju na dužnosti do isteka mandata. Mandat im se može produljiti.

6.   Za članove navedene u članku 4. stavku 2. točki (d) glavni direktor Glavne uprave za zdravlje i sigurnost hrane imenuje zamjenske članove, pod jednakim uvjetima kao članove, koji automatski zamjenjuju sve članove koji su odsutni ili spriječeni. Glavni direktor, nakon njihova pristanka, sastavlja i pričuvni popis pogodnih kandidata s kojega se mogu imenovati zamjene za članove.

Članak 6.

Predsjednik

Platformom predsjeda glavni direktor Glavne uprave za zdravlje i sigurnost hrane ili njegov/njezin predstavnik.

Članak 7.

Djelovanje

1.   Platforma djeluje na zahtjev predsjednika, u skladu s horizontalnim pravilima.

2.   Platforma se u načelu sastaje najmanje dvaput godišnje u prostorima Komisije te kad god Komisija smatra da je sastanak potreban.

3.   Komisijine službe obavljaju poslove tajništva. Službenici Komisije iz drugih odjela koje zanima rad Platforme smiju nazočiti sastancima Platforme i njezinih podskupina.

4.   U dogovoru s predsjednikom Platforma može običnom većinom članova odlučiti da njezine rasprave budu javne.

5.   Zapisnik o raspravi o pojedinim točkama dnevnog reda i o zaključcima rasprava mora biti smislen i potpun. Zapisnik sastavlja tajništvo, a za njega je odgovoran predsjednik.

6.   Platforma donosi izvješća ili zaključke konsenzusom. U slučaju glasanja, članovi o njegovu ishodu odlučuju običnom većinom. Članovi koji su glasali protiv imaju pravo na to da se dokument s obrazloženjem njihova stajališta priloži odgovarajućem izvješću ili zaključku.

Članak 8.

Podskupine

1.   Glavni direktor Glavne uprave za zdravlje i sigurnost hrane može osnovati podskupine radi ispitivanja određenih pitanja u okviru nadležnosti koje određuje Komisija. Podskupine rade u skladu s horizontalnim pravilima i odgovaraju Platformi. Raspuštaju se odmah nakon što im istekne mandat.

2.   Članovi podskupina koji nisu članovi Platforme odabiru se na temelju javnog poziva na podnošenje prijava u skladu s člankom 5. i horizontalnim pravilima (7).

Članak 9.

Pozvani stručnjaci

Predsjednik može pozvati stručnjake s posebnim stručnim znanjem u području koje je na dnevnom redu da na ad hoc osnovi sudjeluju u radu Platforme ili podskupina.

Članak 10.

Promatrači

1.   Pojedincima, organizacijama ili javnim subjektima može se na izravni poziv ili na temelju poziva na podnošenje prijava odobriti status promatrača u skladu s horizontalnim pravilima.

2.   Organizacije ili javni subjekti sa statusom promatrača nominiraju svoje predstavnike.

3.   Promatračima i njihovim predstavnicima predsjednik može dopustiti sudjelovanje u raspravama Platforme i doprinos stručnim znanjem. Međutim, oni nemaju pravo glasa i ne sudjeluju u izradi izvješćâ ili zaključaka Platforme.

4.   U Platformi smije biti najviše pet promatrača.

Članak 11.

Poslovnik

Na prijedlog predsjednika i u dogovoru s njim Platforma običnom većinom svojih članova donosi poslovnik na temelju standardnog poslovnika za stručne skupine u skladu s horizontalnim pravilima.

Članak 12.

Poslovna tajna i postupanje s povjerljivim informacijama

Članovi Platforme i njihovi predstavnici te pozvani stručnjaci i promatrači podložni su obvezi čuvanja poslovne tajne, koja se na temelju ugovorâ i pravila o njihovoj provedbi odnosi na sve članove institucija i njihovo osoblje, ali i pravilima Komisije o sigurnosti u pogledu zaštite povjerljivih podataka Unije utvrđenima u odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (8) i (EU, Euratom) 2015/444 (9). U slučaju kršenja tih obveza Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere.

Članak 13.

Odnos s Europskim parlamentom

O radu Platforme izvješćuje se Europski parlament. Na zahtjev Europskog parlamenta i u skladu s načinima utvrđenima u Okvirnom sporazumu o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (10), Komisija može pozvati Europski parlament da pošalje stručnjake koji će sudjelovati na sastancima.

Članak 14.

Transparentnost

1.   Platforma i podskupine registriraju se u registru stručnih skupina.

2.   Kad je riječ o sastavu skupine, u registru stručnih skupina objavljuju se sljedeći podaci:

| (a) | imena pojedinaca imenovanih u osobnom svojstvu; |
| --- | --- |

(a)

imena pojedinaca imenovanih u osobnom svojstvu;

| (b) | nazivi organizacija članica; otkriva se interesna skupina koju se zastupa; |
| --- | --- |

(b)

nazivi organizacija članica; otkriva se interesna skupina koju se zastupa;

| (c) | nazivi drugih javnih subjekata; |
| --- | --- |

(c)

nazivi drugih javnih subjekata;

| (d) | imena i nazivi promatrača. |
| --- | --- |

(d)

imena i nazivi promatrača.

3.   Sve relevantne dokumente, uključujući dnevni red, zapisnike i podneske sudionika, stavlja se na raspolaganje u okviru registra stručnih skupina ili pomoću poveznice u registru na posebno web-mjesto na kojem se nalaze informacije. Pristup posebnom web-mjestu ne smije se uvjetovati zahtjevom za registraciju korisnika ili bilo kojim drugim ograničenjem. Konkretno, dnevni red i drugi relevantni popratni dokumenti objavljuju se pravovremeno prije sastanka, nakon kojeg se na vrijeme objavljuje zapisnik. Iznimke od objave predviđene su samo ako se procijeni da bi se otkrivanjem dokumenta ugrozila zaštita javnog ili privatnog interesa kako je utvrđeno člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. Europskog parlamenta i Vijeća (11).

Članak 15.

Troškovi sastanaka

1.   Sudionici u aktivnostima Platforme i podskupina ne primaju naknadu za svoj rad.

2.   Komisija nadoknađuje putne troškove i dnevnice sudionika u aktivnostima Platforme i podskupina. Nadoknada se isplaćuje u skladu s važećim propisima Komisije i u okviru raspoloživih sredstava dodijeljenih odjelima Komisije u okviru godišnjeg postupka raspodjele sredstava.

Članak 16.

Primjenjivost

Ova se Odluka primjenjuje do 31. prosinca 2019.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. siječnja 2017.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  Stručna skupina za dobrobit životinja E02668.

1

(2)  Rezolucija Europskog parlamenta o novoj strategiji za dobrobit životinja za razdoblje 2016. – 2020. od 24. studenoga 2015. (2015/2957(RSP)).

2

(3)  3464. sastanak Vijeća — poljoprivreda i ribarstvo — 17. svibnja 2016.

3

(4)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

4

(5)  npr. Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE), Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO)

5

(6)  Odluka Komisije od 30. svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije.

6

(7)  Vidi članke 10. i 14. stavak 2. horizontalnih pravila.

7

(8)  SL L 72, 17.3.2015., str. 41.

8

(9)  SL L 72, 17.3.2015., str. 53.

9

(10)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

10

(11)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

11

---