# Europeiska unionens C 33/2017

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 33 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången2 februari 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 33

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången2 februari 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 33/01 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,00 % den 1 februari 2017 – Eurons växelkurs | 1 |
| 2017/C 33/02 | Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur | 2 |
| | Revisionsrätten |
| 2017/C 33/03 | Särskild rapport nr 36/2016 – En bedömning av arrangemangen för avslutande av sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogrammen 2007–2013 | 3 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 33/01

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,00 % den 1 februari 2017 – Eurons växelkurs

1

2017/C 33/02

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

2

Revisionsrätten

2017/C 33/03

Särskild rapport nr 36/2016 – En bedömning av arrangemangen för avslutande av sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogrammen 2007–2013

3

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 33/04 | Särskild inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/03/2017 – Erasmus stadga för högre utbildning 2014–2020 | 4 |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2017/C 33/05 | Domstolens beslut av den 31 mars 2016 i mål E-4/15 – Samtök fjármálafyrirtækja (Islands sammanslutning för finansiella tjänster) mot Eftas övervakningsmyndighet (Ogiltighetstalan mot ett beslut av Eftas övervakningsmyndighet – Statligt stöd – Upptagande till sakprövning – Talerätt – Ställning som en förening) | 6 |
| 2017/C 33/06 | Domstolens dom av den 19 april 2016 i mål E-14/15 – Holship Norge AS mot Norsk Transportarbeiderforbund (Artiklarna 31, 53 och 54 i EES-avtalet – Konkurrenslagstiftning – Kollektivavtal – Kollektiva åtgärder – Etableringsfrihet) | 7 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 33/07 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2017/C 33/04

Särskild inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/03/2017 – Erasmus stadga för högre utbildning 2014–2020

4

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2017/C 33/05

Domstolens beslut av den 31 mars 2016 i mål E-4/15 – Samtök fjármálafyrirtækja (Islands sammanslutning för finansiella tjänster) mot Eftas övervakningsmyndighet (Ogiltighetstalan mot ett beslut av Eftas övervakningsmyndighet – Statligt stöd – Upptagande till sakprövning – Talerätt – Ställning som en förening)

(Ogiltighetstalan mot ett beslut av Eftas övervakningsmyndighet – Statligt stöd – Upptagande till sakprövning – Talerätt – Ställning som en förening)

6

2017/C 33/06

Domstolens dom av den 19 april 2016 i mål E-14/15 – Holship Norge AS mot Norsk Transportarbeiderforbund (Artiklarna 31, 53 och 54 i EES-avtalet – Konkurrenslagstiftning – Kollektivavtal – Kollektiva åtgärder – Etableringsfrihet)

(Artiklarna 31, 53 och 54 i EES-avtalet – Konkurrenslagstiftning – Kollektivavtal – Kollektiva åtgärder – Etableringsfrihet)

7

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2017/C 33/07

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 33/1

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

0,00 % den 1 februari 2017

Eurons växelkurs (2)

1 februari 2017

(2017/C 33/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0790 |
| JPY | japansk yen | 122,25 |
| DKK | dansk krona | 7,4370 |
| GBP | pund sterling | 0,85418 |
| SEK | svensk krona | 9,4253 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0680 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,8830 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,021 |
| HUF | ungersk forint | 309,78 |
| PLN | polsk zloty | 4,3186 |
| RON | rumänsk leu | 4,5478 |
| TRY | turkisk lira | 4,0581 |
| AUD | australisk dollar | 1,4225 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4097 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,3720 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,4817 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5240 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 247,86 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,4837 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,4270 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4645 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 424,00 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7782 |
| PHP | filippinsk peso | 53,713 |
| RUB | rysk rubel | 64,8674 |
| THB | thailändsk baht | 37,894 |
| BRL | brasiliansk real | 3,3918 |
| MXN | mexikansk peso | 22,3405 |
| INR | indisk rupie | 72,7540 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0790

JPY

japansk yen

122,25

DKK

dansk krona

7,4370

GBP

pund sterling

0,85418

SEK

svensk krona

9,4253

CHF

schweizisk franc

1,0680

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,8830

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,021

HUF

ungersk forint

309,78

PLN

polsk zloty

4,3186

RON

rumänsk leu

4,5478

TRY

turkisk lira

4,0581

AUD

australisk dollar

1,4225

CAD

kanadensisk dollar

1,4097

HKD

Hongkongdollar

8,3720

NZD

nyzeeländsk dollar

1,4817

SGD

singaporiansk dollar

1,5240

KRW

sydkoreansk won

1 247,86

ZAR

sydafrikansk rand

14,4837

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,4270

HRK

kroatisk kuna

7,4645

IDR

indonesisk rupiah

14 424,00

MYR

malaysisk ringgit

4,7782

PHP

filippinsk peso

53,713

RUB

rysk rubel

64,8674

THB

thailändsk baht

37,894

BRL

brasiliansk real

3,3918

MXN

mexikansk peso

22,3405

INR

indisk rupie

72,7540

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 33/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 33/2

---

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

(2017/C 33/02)

I enlighet med artikel 9.1 a andra strecksatsen i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (1) ändras härmed de förklarande anmärkningarna till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur (2) på följande sätt:

Sidan 235

Följande text och bild ska införas som andra stycke under Allmänna anmärkningar:

”Textilvävnader, delvis belagda med plastnoppar i ett regelbundet mönster, som ger väven halksäkra egenskaper, anses inte vara ”vävnader med mönster” i den mening som avses i anmärkning 2 a.4 till kapitel 59 i Kombinerade nomenklaturen. Textilvävnaden anses endast vara överdragen eller belagd, förutsatt att artikelns objektiva egenskaper inte ger en indikation på att produkten varken är överdragen eller belagd, utan behandlad på annat sätt (t.ex. tryckt).

Image ”

---

(1)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  EUT C 76, 4.3.2015, s. 1.

2

---

Revisionsrätten

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 33/3

---

Särskild rapport nr 36/2016

En bedömning av arrangemangen för avslutande av sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogrammen 2007–2013

(2017/C 33/03)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 36/2016 En bedömning av arrangemangen för avslutande av sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogrammen 2007–2013 just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu och på EU Bookshop: https://bookshop.europa.eu

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 33/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 33/4

---

SÄRSKILD INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG – EACEA/03/2017

Erasmus stadga för högre utbildning 2014–2020

(2017/C 33/04)

1.   Inledning

Denna inbjudan att lämna förslag grundar sig på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ”Erasmus+”: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av besluten nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG (
  Europeiska unionens officiella tidning L 347, 20.12.2013, s. 50).

2.   Syfte och beskrivning

Erasmus stadga för högre utbildning (ECHE) utgör den övergripande kvalitetsramen för det europeiska och internationella samarbete som bedrivs av en högre utbildningsanstalt inom Erasmus+-programmet. De lärosäten som ligger i ett av de länder som anges i listan nedan måste vara anslutna till Erasmus stadga för högre utbildning för att kunna ansöka och delta i studentutbyten och/eller samarbete för innovation och bra lösningar inom programmet. Lärosäten som ligger i andra länder behöver inte vara anslutna till stadgan. Deras kvalitetsram fastställs genom interinstitutionella avtal mellan lärosäten. Anslutningen till stadgan gäller under hela Erasmus+-programmet. Genomförandet av stadgan kommer att övervakas. Om någon bryter mot stadgans principer eller åtaganden kan anslutningen komma att dras tillbaka av Europeiska kommissionen.

3.   Vem får söka?

Högre utbildningsanstalter i följande länder kan ansöka om anslutning till Erasmus stadga för högre utbildning:

| — | EU-länderna. |
| --- | --- |

—

EU-länderna.

| — | Efta-/EES-länderna (Island, Liechtenstein och Norge), före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet. |
| --- | --- |

—

Efta-/EES-länderna (Island, Liechtenstein och Norge), före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet.

De nationella myndigheterna kommer att inom sina respektive territorier utse de högre utbildningsanstalter (1) bland de sökande som ska anses berättigade att delta i studentutbyten och/eller samarbete för innovation och bra lösningar inom Erasmus+-programmet.

4.   Sista ansökningsdag och preliminärt datum för publicering av resultaten

Den ifyllda ansökningsblanketten ska skickas in elektroniskt senast den 31 mars 2017 kl. 12.00 (centraleuropeisk tid).

Preliminärt datum för publicering av resultaten är den 1 oktober 2017.

5.   Ytterligare upplysningar

Information om Erasmus+-programmet finns på http://ec.europa.eu/erasmus-plus

Ansökningar måste lämnas in enligt de riktlinjer som tillhandahålls av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur och som finns på

https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/erasmus-charter-for-higher-education-2014-2020-selection-2018_en

---

(1)  Högskolor är i enlighet med definitionerna i artikel 2 i Erasmus+-förordningen:

| a) | alla slags högre utbildningsanstalter som i överensstämmelse med nationell rätt eller praxis utfärdar erkända examina eller erbjuder annan erkänd eftergymnasial utbildning, oavsett vad dessa utbildningsanstalter kallas, |
| --- | --- |

a)

alla slags högre utbildningsanstalter som i överensstämmelse med nationell rätt eller praxis utfärdar erkända examina eller erbjuder annan erkänd eftergymnasial utbildning, oavsett vad dessa utbildningsanstalter kallas,

| b) | alla utbildningsanstalter som tillhandahåller yrkesinriktad utbildning på eftergymnasial nivå enligt nationell rätt eller praxis |
| --- | --- |

b)

alla utbildningsanstalter som tillhandahåller yrkesinriktad utbildning på eftergymnasial nivå enligt nationell rätt eller praxis

---

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 33/6

---

DOMSTOLENS BESLUT

av den 31 mars 2016

i mål E-4/15

Samtök fjármálafyrirtækja (Islands sammanslutning för finansiella tjänster) mot Eftas övervakningsmyndighet

(Ogiltighetstalan mot ett beslut av Eftas övervakningsmyndighet – Statligt stöd – Upptagande till sakprövning – Talerätt – Ställning som en förening)

(2017/C 33/05)

Domstolen fattade den 31 mars 2016 beslut i mål E-4/15, Samtök fjármálafyrirtækja (Islands sammanslutning för finansiella tjänster) mot Eftas övervakningsmyndighet. Talan gällde ogiltigförklaring av övervakningsmyndighetens beslut nr 298/14/KOL av den 16 juli 2014, delgivet i EUT C 400, 13.11.2014, s. 13 och EES-supplement nr 66, 13.11.2014, s. 1, om att avsluta ärendet om befintligt stöd till Íbúðalánasjóður (Islands bostadsfinansieringsfond). Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president och referent, Per Christiansen och Páll Hreinsson, domare.

| 1. | Talan avvisas. |
| --- | --- |

1.

Talan avvisas.

| 2. | Samtök fjármálafyrirtækja ska bära sina och övervakningsmyndighetens rättegångskostnader. |
| --- | --- |

2.

Samtök fjármálafyrirtækja ska bära sina och övervakningsmyndighetens rättegångskostnader.

| 3. | Den isländska regeringen ska bära sina rättegångskostnader. |
| --- | --- |

3.

Den isländska regeringen ska bära sina rättegångskostnader.

---

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 33/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 33/7

---

DOMSTOLENS DOM

av den 19 april 2016

i mål E-14/15

Holship Norge AS mot Norsk Transportarbeiderforbund

(Artiklarna 31, 53 och 54 i EES-avtalet – Konkurrenslagstiftning – Kollektivavtal – Kollektiva åtgärder – Etableringsfrihet)

(2017/C 33/06)

Domstolen meddelade den 19 april 2016 dom i mål E-14/15, Holship Norge AS mot Norsk Transportarbeiderforbund, på begäran om ett yttrande enligt artikel 34 i avtalet om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol från högsta domstolen i Norge, Høyesterett, om tolkningen av EES-avtalet, särskilt artiklarna 31, 53 och 54. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president och referent, Per Christiansen och Páll Hreinsson, domare. Domslutet lyder:

| 1. | Det undantag från konkurrensreglerna i EES-avtalet som gäller kollektivavtal omfattar inte bedömningen av en turordningsregel såsom den ifrågavarande, eller användningen av bojkott mot en hamnanvändare i syfte att uppnå erkännande av ett kollektivavtal när detta erkännande innebär att hamnanvändaren måste ge företräde till lossning och lastning av ett separat företag, till exempel det relevanta förvaltningskontoret, i stället för att använda sina egna anställda till att göra samma arbete. |
| --- | --- |

1.

Det undantag från konkurrensreglerna i EES-avtalet som gäller kollektivavtal omfattar inte bedömningen av en turordningsregel såsom den ifrågavarande, eller användningen av bojkott mot en hamnanvändare i syfte att uppnå erkännande av ett kollektivavtal när detta erkännande innebär att hamnanvändaren måste ge företräde till lossning och lastning av ett separat företag, till exempel det relevanta förvaltningskontoret, i stället för att använda sina egna anställda till att göra samma arbete.

| 2. | Artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet kan tillämpas separat eller gemensamt på ett system såsom det ifrågavarande. |
| --- | --- |

2.

Artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet kan tillämpas separat eller gemensamt på ett system såsom det ifrågavarande.

| 3. | Om en hamn såsom den ovan nämnda inte betraktas som en väsentlig del av EES-området, måste identiska eller motsvarande förvaltningskontor (som kan finnas i andra hamnar) tas i beaktande för att kunna fastställa huruvida en dominerande ställning täcker EES-avtalets territorium eller en väsentlig del av det. |
| --- | --- |

3.

Om en hamn såsom den ovan nämnda inte betraktas som en väsentlig del av EES-området, måste identiska eller motsvarande förvaltningskontor (som kan finnas i andra hamnar) tas i beaktande för att kunna fastställa huruvida en dominerande ställning täcker EES-avtalets territorium eller en väsentlig del av det.

| 4. | En bojkott såsom den nyssnämnda, vars mål är att framtvinga godkännandet av ett kollektivavtal om ett system som inkluderar en turordningsregel, kommer sannolikt att avskräcka företag från andra EES-stater eller rentav förhindra etableringen av dem, och innebär således en inskränkning av etableringsfriheten enligt artikel 31 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

4.

En bojkott såsom den nyssnämnda, vars mål är att framtvinga godkännandet av ett kollektivavtal om ett system som inkluderar en turordningsregel, kommer sannolikt att avskräcka företag från andra EES-stater eller rentav förhindra etableringen av dem, och innebär således en inskränkning av etableringsfriheten enligt artikel 31 i EES-avtalet.

| 5. | För bedömningen av huruvida en begränsning föreligger saknar det betydelse att företagets behov av lossning och lastning visar sig vara mycket begränsat eller sporadiskt. |
| --- | --- |

5.

För bedömningen av huruvida en begränsning föreligger saknar det betydelse att företagets behov av lossning och lastning visar sig vara mycket begränsat eller sporadiskt.

| 6. | I ett fall som detta är det inte av betydelse för bedömningen om huruvida begränsningen är laglig att det företag som den här bojkotten riktar sig mot tillämpar ett annat kollektivavtal på sina egna hamnarbetare. |
| --- | --- |

6.

I ett fall som detta är det inte av betydelse för bedömningen om huruvida begränsningen är laglig att det företag som den här bojkotten riktar sig mot tillämpar ett annat kollektivavtal på sina egna hamnarbetare.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 2.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 33/8

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 33/07)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”CHAROLAIS DE BOURGOGNE”

EU-nr: PGI-FR-02099 – 8.12.2015

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Charolais de Bourgogne”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.1. Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Charolais de Bourgogne” är nötkött från rastypen charolais (där båda föräldrarna är av rastypen charolais), med följande egenskaper:

| KATEGORI samt lägsta och högsta ålder | Minsta slaktkroppsvikt | Slaktkroppsklassificering | Fettansättning |
| --- | --- | --- | --- |
| Tjurkalv 14–24 månader | 320 kg | E, U, R | 2–3-4 |
| Kviga minst 24 månader | 280 kg | E, U, R | 2–3-4 |
| Ko högst 10 år | 330 kg | U, R | 2–3-4 |

KATEGORI samt lägsta och högsta ålder

Minsta slaktkroppsvikt

Slaktkroppsklassificering

Fettansättning

Tjurkalv 14–24 månader

320 kg

E, U, R

2–3-4

Kviga minst 24 månader

280 kg

E, U, R

2–3-4

Ko högst 10 år

330 kg

U, R

2–3-4

Köttet hos ”Charolais de Bourgogne” är klarrött, finmarmorerat, magert, föga senigt samt mört och saftigt.

Det säljs färskt eller djupfryst. Köttet får inte säljas kylt efter upptining.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Djuren föds upp i enlighet med traditionella växlingar mellan bete (minst sex månader per år) och ladugårdsvistelse under hela uppfödningstiden, dvs. en cykel för tjurkalvar 14–24 månader och minst två cykler för kvigor.

Gårdens gräsyta utgör minst 70 procent av den huvudsakliga betesytan.

Samtliga djurs foder baseras på gräs och grovfoder. Grovfodret kommer uteslutande från det geografiska området, med undantag för foderhalm. Den stora förekomsten av naturbete i det geografiska området, som kännetecknas av mångfald och en flora av hög kvalitet, utnyttjas traditionellt på detta sätt.

Koncentrerat helfoder eller fodertillskott ska som ett årsgenomsnitt begränsas till 2 kg råvara per dag och djur, utom under slutgödningsperioden.

Urea är förbjudet under hela uppfödningstiden.

Under djurens slutgödningsperiod får de sitt foder genom bete på gräsmark eller utfodring i foderhäckar.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Födsel, uppfödning och gödning genomförs inom det geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. för den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning för den produkt som det registrerade namnet avser

Märkningen ”Charolais de Bourgogne” ska bland annat innehålla följande:

| — | Namnet på den skyddade geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

—

Namnet på den skyddade geografiska beteckningen.

| — | Djurets nationella identifikationsnummer eller partinummer. |
| --- | --- |

—

Djurets nationella identifikationsnummer eller partinummer.

| — | Djurkategori som köttet kommer ifrån. |
| --- | --- |

—

Djurkategori som köttet kommer ifrån.

| — | Slaktdatum. |
| --- | --- |

—

Slaktdatum.

| — | I förekommande fall beteckningen ”För kött som ska grillas eller stekas, dock med undantag av lägg, biff och filé, ska mörningstiden uppgå till minst 7 dagar” eller ”för kött som säljs vakuumförpackat ska mörningstiden uppgå till minst 7 dagar”. |
| --- | --- |

—

I förekommande fall beteckningen ”För kött som ska grillas eller stekas, dock med undantag av lägg, biff och filé, ska mörningstiden uppgå till minst 7 dagar” eller ”för kött som säljs vakuumförpackat ska mörningstiden uppgå till minst 7 dagar”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen ”Charolais de Bourgogne” omfattar följande kommuner:

I departementet Ain:

Arbigny, Asnières-sur-Saône, Bagé-le-Châtel, Beaupont, Beny, Bey, Boz, Chavannes-sur-Reyssouze, Chevroux, Coligny, Cormoranche-sur-Saône, Cormoz, Courtes, Crottet, Curciat-Dongalon, Domsure, Feillens, Garnerans, Genouilleux, Gorrevod, Grièges, Guereins, Lescheroux, Mantenay-Montlin, Manziat, Marboz, Mogneneins, Montmerle-sur-Saône, Ozan, Peyzieux-sur-Saône, Pirajoux, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Replonges, Reyssouze, Saint-André-de-Bagé, Saint-Bénigne, Saint-Didier-sur-Chalaronne, Saint-Etienne-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Laurent-sur-Saône, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Sermoyer, Servignat, Thoissey, Valeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Vesines, Villemotier.

I departementet Cher:

Apremont-sur-Allier, Argenvières, Bannay, Beffes, Belleville-sur-Loire, Boulleret, Bué, La Chapelle-Hugon, La Chapelle-Montlinard, Charentonnay, Le Chautay, Couargues, Cours-les-Barres, Couy, Crézancy-en-Sancerre, Cuffy, Feux, Gardefort, Garigny, Germigny-l’Exempt, Groises, La Guerche-sur-l’Aubois, Herry, Jalognes, Jouet-sur-l’Aubois, Jussy-le-Chaudrier, Lère, Lugny-Champagne, Marseilles-les-Aubigny, Ménetou-Ratel, Ménétréol-sous-Sancerre, Précy, Saint-Bouize, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Saint-Léger-le-Petit, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Satur, Sancergues, Sancerre, Savigny-en-Sancerre, Sens-Beaujeu, Sevry, Sury-près-Lère, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Torteron, Veaugues, Verdigny, Vinon.

I departementet Côte d’Or:

Kantonerna d’Arnay-le-Duc, Beaune, Ladoix-Serrigny, Semur-en-Auxois.

Samt kommunerna:

Agencourt, Agey, Alise-Sainte-Reine, Ancey, Argilly, Athié, Aubigny-en-Plaine, Aubigny-les-Sombernon, Auvillars-sur-Saône, Bagnot, Barbirey-sur-Ouche, Baulme-la-Roche, Benoisey, Bessey-les-Cîteaux, Blaisy-Bas, Blaisy-Haut, Bligny-le-sec, Bonnencontre, Boux-sous-Salmaise, Brazey-en-Plaine, Broin, Buffon, Bure-les-Templiers, Bussy-la-Pesle, Bussy-le-Grand, Chamblanc, Champagny, Champ-d’Oiseau, Chanceaux, Charencey, Charrey-sur-Saône, Chaugey, Chaume-les-Baigneux, Chivres, Comblanchien, Corcelles-lès-Cîteaux, Corgoloin, Corpoyer-la-Chapelle, Courcelles-les-Montbard, Crépand, Darcey, Detain-et-Bruant, Drée, Echalot, Echannay, Epernay-sous-Gevrey, Eringes, Esbarres, Etormay, Fain-les-Montbard, Fain-les-Moutiers, Flavigny-sur-Ozerain, Fresnes, Frôlois, Fussey, Gerland, Gissey-sous-Flavigny, Glanon, Grenant-lès-Sombernon, Grésigny-Sainte-Reine, Grignon, Grosbois-en-Montagne, Hauteroche, Izeure, Jailly-les-Moulins, Jallanges, Jours-les-Baigneux, Labergement-les-Seurre, Labruyère, Lanthes, Lechâtelet, Magny-les-Aubigny, Magny-les-Villers, Mâlain, Marigny-le-Cahoüet, Menesble, Ménetreux-le-Pitois, Mesmont, Minot, Moitron, Montigny-Montfort, Montmain, Montoillot, Montot, Moutiers-Saint-Jean, Mussy-la-Fosse, Nogent-les-Montbard, Pagny-la-Ville, Panges, Pellerey, Poiseul-la-Grange, Poncey-sur-l’Ignon, Pouillenay, Pouilly-sur-Saône, Prâlon, Quincerot, Quincey, Quincy-le-Vicomte, Recey-sur-Ource, Remilly-en-Montagne, La Roche-Vanneau, Saint-Anthot, Saint-Bernard, Saint-Broing-les-Moines, Saint-Germain-les-Senailly, Saint-Jean-de-Bœuf, Saint-Nicolas-les-Cîteaux, Saint-Rémy, Saint-Seine-l’Abbaye, Saint-Victor-sur-Ouche, Salmaise, Savigny-sous-Mâlain, Savouges, Seigny, Senailly, Seurre, Sombernon, Source-Seine, Terrefondrée, Thénissey, Trouhaut, Trugny, Turcey, Vaux-Saules, Venarey-les-Laumes, Verrey-sous-Drée, Verrey-sous-Salmaise, Vieilmoulin, Villaines-les-Prévôtes, Villebichot, La Villeneuve-les-Convers, Villotte-Saint-Seine, Villy-le-Moutier, Viserny.

I departementet Loire:

mbierle, Arcinges, Arçon, Belleroche, Belmont-de-la-Loire, La Bénisson-Dieu, Boyer, Briennon, Le Cergne, Chandon, Changy, Charlieu, Le Crozet, Cuinzier, Ecoche, La Gresle, Jarnosse, Mably, Maizilly, Mars, Nandax, Noailly, Les Nöés, La Pacaudière, Pouilly-sous-Charlieu, Renaison, Sail-les-Bains, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d’Apchon, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Germain-la-Montagne, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Martin-d’Estreaux, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Rirand, Saint-Romain-la-Motte, Sevelinges, Urbise, Villers, Vivans.A

I departementet Nièvre:

Samtliga kommuner med undantag för Annay, Dornecy och Neuvy-sur-Loire.

I departementet Rhône:

Kantonen Belleville.

Samt kommunerna:

Aigueperse, Azolette, Monsols, Ouroux, Propières, Saint-Bonnet-des-Bruyères, Saint-Christophe, Saint-Clément-de-Vers, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Igny-de-Vers, Saint-Jacques-des-Arrêts, Saint-Mamert, Trades.

I departementet Saône-et-Loire:

Samtliga kommuner med undantag för Beauvernois, Bosjean, Champagnat, Cuiseaux.

I departementet Yonne:

Kantonen Avallon.

Samt kommunerna:

Andryes, Angely, Asquins, Bierry-les-Belles-Fontaines, Blacy, Chamoux, Cisery, Coutarnoux, Diges, Dissangis, Domecy-sur-Cure, Dracy, Foissy-les-Vézelay, Fontaines, Fontenay-près-Vézelay, Fontenoy, Givry, Guillon, L’Isle-sur-Serein, Joux-la-Ville, Lalande, Lavau, Leugny, Levis, Marmeaux, Merry-la-Vallée, Mézilles, Montréal, Moulins-sur-Ouanne, Moutiers-en-Puisaye, Parly, Pierre-Perthuis, Pisy, Sainpuits, Saint-André-en-Terre-Plaine, Sainte-Colombe-sur-Loing, Saint-Fargeau, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Martin-sur-Ocre, Saint-Père, Saints-en-Puisaye, Saint-Sauveur-en-Puisaye, Santigny, Sauvigny-le-Beuréal, Savigny-en-Terre-Plaine, Sceaux, Talcy, Tannerre-en-Puisaye, Tharoiseau, Thizy, Toucy, Treigny, Trévilly, Vassy-sous-Pisy, Vézelay, Vignes.

5.   Samband med det geografiska området

Det geografiska området för ”Charolais de Bourgogne” består av en grupp små jordbruksregioner som hör till de bördigaste i Europa och där ett system för extensiv uppfödning har utvecklats. Närmare fyra femtedelar av jordbruksmarken utgörs av foderareal. Inom området utgör naturbetet, som kännetecknas av mångfald och en flora av hög kvalitet, den allra största delen av foderarealen (i genomsnitt 73 procent).

Havsklimatet, med kontinental- eller Medelhavsinfluenser beroende på område, ger en väl fördelad regnmängd under året. Temperaturhöjningarna under våren gör att marken snabbt värms upp och gynnar en enhetlig tillväxt av gräsmarkerna, höskörd och, inom vissa sektorer, skörd av efterslått.

Åker- och ängslandskapet i Bourgogne växte fram under 1800-talet i och med regionens specialisering på nötkreatur och särskilt produktionen av ”Charolais de Bourgogne”. Det är ett geometriskt åker- och ängslandskap, med gott om häckar bestående av olika taggbuskar (nypon, slånbär ...), fläder, pil, etc. Häckarna har växt upp längs med inhägnader gjorda av akaciastörar och taggtråd, där de har frösåtts via fåglars exkrementer. Tack vare att odlarna underhåller häckarna (genom regelbunden beskärning) skapas ett slags symbiotiskt förhållande med den vilda floran och faunan (som gett upphov till häckarna och även drar nytta av dem). Häckarna bidrar också till boskapens välbefinnande (ger skydd då djuren ofta är på bete) liksom till att ge landskapet dess karaktär.

Det geografiska området ligger i övergången mellan de kalkrika jordarna i Parisregionen och de kristalliniska i Centralmassivet, och denna variation i markförhållanden har främjat framväxten av ett kompletterande bruk: uppfödarna låter djuren födas och växa upp på de magra kristalliniska jordarna och köttproducenterna ”slutgöder” dem på sina bördiga ler- och kalkhaltiga jordar.

Produktionssystemet för ”Charolais de Bourgogne” kännetecknas av ett extensivt utnyttjande av jord och boskap, med omväxlande perioder av bete och inomhusvistelse under vintern. Djurens och betesmarkens potential utnyttjas enligt traditionella principer som tillämpats i regionen i flera hundra år.

Uppfödarna är de som väljer ut djuren. Deras förädling av boskapen har gått i arv i generationer och kunskaperna överförs mellan uppfödare (visuell bedömning av djurens kvalitet, tävlingar ...) och från generation till generation (avelsdjur).

Under vintern får boskapen höbaserat foder, huvudsakligen från gården och enbart från det geografiska området, samt halm, som kompletteras med begränsade mängder spannmål och foderkakor för att balansera ransonen. Uppfödarens huvudmålsättning är att vinterperioden inomhus ska bli så kort som möjligt. Ofta tas djuren in i ladugården igen så sent som det över huvud taget är möjligt med tanke på betesmarken och de släpps ut på bete så snart grönskan kommer. Mor och kalv släpps ut på bete så snart det börjar grönska för att utnyttja gräset så mycket som möjligt.

Uppfödaren förvaltar gräsytorna strikt för att optimera grästillväxten och djuren flyttas mellan olika betesmarker så att ett foderlager hinner byggas upp. Det gör att betesmarkernas kvalitativa och kvantitativa potential kan bevaras och innebär att djuren får tillgång till skiftena under större delen av året. Djuren, bestående av kor och deras kalvar, tillbringar på så sätt en lång säsong på bete som sedan avslutas med utgallring av ungdjuren.

Regionens åker- och ängslandskap, som lämpar sig för foderproduktion, har utvecklats parallellt med uppfödningen på betesmark och charolaisrasen har anpassat sig till detta ovanligt bra. Uppfödningssystemet i området innebär ett extensivt utnyttjande av jord och boskap och gör det möjligt att förvalta stora ytor och underhålla stora områden.

”Charolais de Bourgogne” kännetecknas av en slaktkropp med ett starkt skelett och utvecklade viktiga slaktegenskaper.

Avkastningen i kött från slaktkroppen från ”Charolais de Bourgogne” är utmärkt, över 70 procent, med en stor andel muskler och ett litet yttersta fettlager. Det överskrider avsevärt avkastningen från jämförbara djur och ger en mängd på cirka 50 procent kött för grillning. Kvalitetsklassificeringen för köttdjur hör till de bästa i kategorin och närmare 95 procent av djuren klassificeras som bra (R) till utmärkta (E).

Köttet från ”Charolais de Bourgogne” är vackert klarrött och glänsande. Fettet är tunt och lätt och fördelat i köttet i ett fint nät, vilket ger det beteckningen marmorerat, som är utmärkande för ett smakrikt kött. Köttet är erkänt för sin näringskvalitet, och innehåller en väsentlig mängd proteiner, järn och vitaminer, dvs. näringsämnen av hög kvalitet. Vid tillagning behåller köttet mycket vatten, vilket gör att förlusten av köttsaft blir liten. Ur organoleptisk synvinkel är köttets huvudsakliga kännetecken att det är mört och måttligt fett samtidigt som dess smak och saftighet bevaras.

Köttet ”Charolais de Bourgogne” är resultatet av uppfödarnas kunskaper. Uppfödningsmetoderna, som har förvärvats under årens lopp, har bidragit till att forma åker- och ängsmarken i Bourgogne där korna föds upp, fram till slaktmognad, på jordar som ger köttet dess utpräglade kvalitet.

Produktionen av ”Charolais de Bourgogne” har därför utvecklats tack vare jordarnas kvalitet, den goda tillgången på bete, ett gynnsamt klimat och gynnsamma hydrografiska förhållanden samt variationen i jordmån.

Diandet hos mamman främjar produktionen av friska ungdjur. Tidigt utsläpp på bete och en så lång betesperiod som möjligt ger, i kombination med torka, djuren perioder då tillgången på mat är sämre och de kommer därför att utnyttja sina fettlager. Det ger ett ”marmorerat” kött vars smaker förstärks av att fettet fördelar sig i köttets olika delar.

Typen av foder (särskilt betydelsen av bete) och förflyttningarna mellan betesmarker, bidrar till ett mört kött med utsökt smak. Den stora andelen gräs i fodret ger köttet dess röda färg men tillför också naturliga antioxidanter (vitamin E) som stabiliserar färgen fram till försäljningen. Slutgödningen kompletterar fettlagren mellan musklerna (marmorerat) med ett fettlager på slaktkroppen som gynnar mognad, gör att smaken utvecklas och att köttet blir mört.

Kopplingen till det geografiska området för ”Charolais de Bourgogne” bygger på anseende.

”Charolais de Bourgogne” har sedan mycket länge en viktig plats inom gastronomin och vid lokala fester. Köttet omnämns i alla turistguider som ”karaktäristiskt” för Bourgogne. Anseendet upprätthålls inom gastronomin via recept och kommentarer från de stora kockarna. Bland dem finns Thierry och Damien Broin, som har ”Bœuf Charolais de Bourgogne” som sin specialitet, där köttet kommer från en kort produktionskedja. I sin restaurang, som rekommenderas i en rad guider och omnämns i flera tidningar, framhåller kocken Yannick Vaillant att ”nötköttet från Charolais de Bourgogne är berömt för sina smakkvaliteter”.

Maträtter av hög kvalitet med ”Charolais de Bourgogne” förekommer vid ansedda middagar. I samband med en stor avsmakningsmiddag, som arrangerades av de franska jordbrukskamrarna på Château de Savigny-les-Beaune den 8 juli 1997, stod exempelvis ”carpaccio de Charolais de Bourgogne” på menyn.

”Charolais de Bourgogne” framhålls alltid vid officiella tävlingar med charolaisrasen. Vid den nationella tävlingen vid världskongressen för charolais i augusti 2014 kom över 50 procent av vinnarna från Bourgogne, av 750 deltagande djur.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i genomförandeförordningen)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/4-CDCCharolaisdeBourgogne-Novembre2016-Propre.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---