# Az Európai Unió C 487/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 487 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. december 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 487

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. december 28.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | az EGSZB 519. plenáris ülése (2016. szeptember 21–22.) |
| 2016/C 487/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Új intézkedések a fejlesztésorientált kormányzás és végrehajtás érdekében – az európai strukturális és beruházási alapok értékelése és kapcsolódó ajánlások (saját kezdeményezésű vélemény) | 1 |
| 2016/C 487/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A gondozottal együtt élő gondozók jogai (saját kezdeményezésű vélemény) | 7 |
| 2016/C 487/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU biodiverzitás-politikája (saját kezdeményezésű vélemény) | 14 |
| 2016/C 487/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Párizsban kijelölt út (saját kezdeményezésű vélemény) | 24 |
| 2016/C 487/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EGSZB álláspontja a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) szóló tárgyalások egyes kulcsfontosságú kérdéseiben (saját kezdeményezésű vélemény) | 30 |
| 2016/C 487/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fenntartható fejlődés: az uniós külső és belső politikák feltérképezése (feltáró vélemény) | 41 |
| 2016/C 487/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Időtálló szabályozás (feltáró vélemény) | 51 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

az EGSZB 519. plenáris ülése (2016. szeptember 21–22.)

2016/C 487/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Új intézkedések a fejlesztésorientált kormányzás és végrehajtás érdekében – az európai strukturális és beruházási alapok értékelése és kapcsolódó ajánlások (saját kezdeményezésű vélemény)

1

2016/C 487/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A gondozottal együtt élő gondozók jogai (saját kezdeményezésű vélemény)

7

2016/C 487/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU biodiverzitás-politikája (saját kezdeményezésű vélemény)

14

2016/C 487/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Párizsban kijelölt út (saját kezdeményezésű vélemény)

24

2016/C 487/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EGSZB álláspontja a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) szóló tárgyalások egyes kulcsfontosságú kérdéseiben (saját kezdeményezésű vélemény)

30

2016/C 487/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fenntartható fejlődés: az uniós külső és belső politikák feltérképezése (feltáró vélemény)

41

2016/C 487/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Időtálló szabályozás (feltáró vélemény)

51

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | az EGSZB 519. plenáris ülése (2016. szeptember 21–22.) |
| 2016/C 487/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről [COM(2013) 884 final – 2013/0432 (COD)] | 57 |
| 2016/C 487/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról [COM(2016) 198 final – 2016/0107 (COD)] | 62 |
| 2016/C 487/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében történő módosításáról[COM(2016) 196 final – 2016/0105 (COD)]Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról és a határregisztrációs rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról [COM(2016) 194 final – 2016/0106 (COD)] | 66 |
| 2016/C 487/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2016) 52 final – 2016/0030 (COD)) | 70 |
| 2016/C 487/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a cseppfolyósított földgázra és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiáról (COM(2016) 49 final) | 75 |
| 2016/C 487/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről [COM(2016) 53 final] | 81 |
| 2016/C 487/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában [COM(2016) 178 final] | 86 |
| 2016/C 487/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében [COM(2016) 176 final] | 92 |
| 2016/C 487/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020 – A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása [COM(2016) 179 final] | 99 |
| 2016/C 487/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye a nukleáris indikatív programról az Euratom-Szerződés 40. cikke értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság általi véleményezésre [COM(2016) 177 final] | 104 |
| 2016/C 487/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról [COM(2016) 418 final – 2016/0193 (COD)] | 111 |
| 2016/C 487/19 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámokról (kodifikált szöveg) [COM(2016) 408 final – 2014/0175 (COD)] | 112 |
| 2016/C 487/20 | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról [COM(2016) 248 final – 2016/0130 COD] | 113 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

az EGSZB 519. plenáris ülése (2016. szeptember 21–22.)

2016/C 487/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről [COM(2013) 884 final – 2013/0432 (COD)]

[COM(2013) 884 final – 2013/0432 (COD)]

57

2016/C 487/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról [COM(2016) 198 final – 2016/0107 (COD)]

[COM(2016) 198 final – 2016/0107 (COD)]

62

2016/C 487/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében történő módosításáról[COM(2016) 196 final – 2016/0105 (COD)]Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról és a határregisztrációs rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról [COM(2016) 194 final – 2016/0106 (COD)]

[COM(2016) 196 final – 2016/0105 (COD)]

[COM(2016) 194 final – 2016/0106 (COD)]

66

2016/C 487/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2016) 52 final – 2016/0030 (COD))

(COM(2016) 52 final – 2016/0030 (COD))

70

2016/C 487/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a cseppfolyósított földgázra és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiáról (COM(2016) 49 final)

(COM(2016) 49 final)

75

2016/C 487/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről [COM(2016) 53 final]

[COM(2016) 53 final]

81

2016/C 487/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában [COM(2016) 178 final]

[COM(2016) 178 final]

86

2016/C 487/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében [COM(2016) 176 final]

[COM(2016) 176 final]

92

2016/C 487/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020 – A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása [COM(2016) 179 final]

[COM(2016) 179 final]

99

2016/C 487/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye a nukleáris indikatív programról az Euratom-Szerződés 40. cikke értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság általi véleményezésre [COM(2016) 177 final]

[COM(2016) 177 final]

104

2016/C 487/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról [COM(2016) 418 final – 2016/0193 (COD)]

[COM(2016) 418 final – 2016/0193 (COD)]

111

2016/C 487/19

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámokról (kodifikált szöveg) [COM(2016) 408 final – 2014/0175 (COD)]

[COM(2016) 408 final – 2014/0175 (COD)]

112

2016/C 487/20

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról [COM(2016) 248 final – 2016/0130 COD]

[COM(2016) 248 final – 2016/0130 COD]

113

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

az EGSZB 519. plenáris ülése (2016. szeptember 21–22.)

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Új intézkedések a fejlesztésorientált kormányzás és végrehajtás érdekében – az európai strukturális és beruházási alapok értékelése és kapcsolódó ajánlások

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2016/C 487/01)

| Előadó: | BARÁTH Etele |
| --- | --- |

Előadó:

BARÁTH Etele

| Közgyűlési határozat: | 21/01/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 08/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 171/1/4 |

Közgyűlési határozat:

21/01/2016

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

08/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

171/1/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB véleménye szerint szükség van összehangolt fejlesztésorientált európai kormányzásra, melynek célja hozzájárulni egy megújuló, erős és békés Európa építéséhez. Meg kell erősíteni a koordinációt, akár új szervezeti formát adni az irányításnak. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB véleménye szerint szükség van összehangolt fejlesztésorientált európai kormányzásra, melynek célja hozzájárulni egy megújuló, erős és békés Európa építéséhez. Meg kell erősíteni a koordinációt, akár új szervezeti formát adni az irányításnak.

| 1.2. | A koordinált fejlesztések által vissza kell nyerni a gazdaság dinamikus fejlődését, erősíteni kell a társadalmi jólét és a demokrácia alapjait, a különböző kultúrák együttélését, a környezet példamutató tiszteletét. |
| --- | --- |

1.2.

A koordinált fejlesztések által vissza kell nyerni a gazdaság dinamikus fejlődését, erősíteni kell a társadalmi jólét és a demokrácia alapjait, a különböző kultúrák együttélését, a környezet példamutató tiszteletét.

| 1.3. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a partnerségi elv következetes érvényesítésének az a célja, hogy elősegítse az érintettek részvételét az uniós alapokból finanszírozott beruházások tervezésében és megvalósításában. Ez erősíti a beruházások iránti kollektív elkötelezettséget, szélesíti a szaktudás bevonását. Hatékonyabbá teszi a projektek végrehajtását, emellett növeli az átláthatóságot, illetve segíti a csalások és a visszaélések megelőzését. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a partnerségi elv következetes érvényesítésének az a célja, hogy elősegítse az érintettek részvételét az uniós alapokból finanszírozott beruházások tervezésében és megvalósításában. Ez erősíti a beruházások iránti kollektív elkötelezettséget, szélesíti a szaktudás bevonását. Hatékonyabbá teszi a projektek végrehajtását, emellett növeli az átláthatóságot, illetve segíti a csalások és a visszaélések megelőzését.

| 1.4. | Egyszerű, közérthető célrendszerre és stratégiára, egy egységes Európa tervre (EU 2030–50 Stratégia) van szükség. Meg kell erősíteni, hogy az EU fő stratégiai célja továbbra is az innovatív, fenntartható és befogadó Európai Unió megteremtése. Ennek érdekében a COP 21 célkitűzéseit (fenntartható fejlesztési célok) is integrálni kell a Tervbe. |
| --- | --- |

1.4.

Egyszerű, közérthető célrendszerre és stratégiára, egy egységes Európa tervre (EU 2030–50 Stratégia) van szükség. Meg kell erősíteni, hogy az EU fő stratégiai célja továbbra is az innovatív, fenntartható és befogadó Európai Unió megteremtése. Ennek érdekében a COP 21 célkitűzéseit (fenntartható fejlesztési célok) is integrálni kell a Tervbe.

| 1.5. | Jobban összehangolt fejlesztési programok kellenek. Szintetizált célrendszerre van szükség a rövid, közép- és hosszú távú fejlesztési programok és eszközeik tervezésekor. Eszközök alatt a politikai, jogi, szervezeti és a pénzügyi eszközök egyaránt értendők. |
| --- | --- |

1.5.

Jobban összehangolt fejlesztési programok kellenek. Szintetizált célrendszerre van szükség a rövid, közép- és hosszú távú fejlesztési programok és eszközeik tervezésekor. Eszközök alatt a politikai, jogi, szervezeti és a pénzügyi eszközök egyaránt értendők.

| 1.6. | Az EGSZB javasolja, hogy a jobb összehangolás céljából a hagyományos európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) felhasználását az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) piacorientált, magántőkét is mozgósító fejlesztéseivel együtt állítsák a közös európai célok szolgálatába. Ennek érdekében a célrendszert és a végrehajtásukra vonatkozó szabályozást össze kell hangolni. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB javasolja, hogy a jobb összehangolás céljából a hagyományos európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) felhasználását az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) piacorientált, magántőkét is mozgósító fejlesztéseivel együtt állítsák a közös európai célok szolgálatába. Ennek érdekében a célrendszert és a végrehajtásukra vonatkozó szabályozást össze kell hangolni.

| 1.7. | Az EGSZB javasolja, hogy a megerősített, fejlesztésorientált központi kormányzás elsődleges központi eszköze az éves növekedési jelentésre alapozott európai szemeszter legyen, amely az Európa terv előrehaladásának folyamatos befolyásolását, figyelemmel kísérését is kell, hogy tartalmazza. A szemeszter így egyúttal a „jóléti” szociális környezeti rendszerek feladatait is el tudja látni. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB javasolja, hogy a megerősített, fejlesztésorientált központi kormányzás elsődleges központi eszköze az éves növekedési jelentésre alapozott európai szemeszter legyen, amely az Európa terv előrehaladásának folyamatos befolyásolását, figyelemmel kísérését is kell, hogy tartalmazza. A szemeszter így egyúttal a „jóléti” szociális környezeti rendszerek feladatait is el tudja látni.

| 1.8. | A fejlesztésorientált kormányzás eredményessége vizsgálatának alapjául a már elfogadott, gazdaságközpontú GDP teljesítménymutató mellett egy azt kiegészítő, a fenntarthatóságot is tükröző, elsődlegesen a szociális és a környezeti tényezőket tartalmazó eredménymutató (GDR) szolgálhatna. |
| --- | --- |

1.8.

A fejlesztésorientált kormányzás eredményessége vizsgálatának alapjául a már elfogadott, gazdaságközpontú GDP teljesítménymutató mellett egy azt kiegészítő, a fenntarthatóságot is tükröző, elsődlegesen a szociális és a környezeti tényezőket tartalmazó eredménymutató (GDR) szolgálhatna.

| 1.9. | Erős koordinációra (Strong Coordination) és a tagállamokkal történő nyílt rendszerű együttműködés kialakítására van szükség (Open Method of Cooperation). A fejlesztési folyamatokban az eddigi gyakorlat átalakítását kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.9.

Erős koordinációra (Strong Coordination) és a tagállamokkal történő nyílt rendszerű együttműködés kialakítására van szükség (Open Method of Cooperation). A fejlesztési folyamatokban az eddigi gyakorlat átalakítását kell elvégezni.

| 1.10. | Bővített jogi és pénzügyi eszközök szükségesek. A fejlesztésorientált kormányzás függ a dinamikus gazdaság, a több befektetett tőke, a hatékonyabb beruházási rendszer, a képzettebb munkaerő és az innovatívabb cégek teljesítményétől. De fontos célja hosszabb távon a megújuló társadalom, a jólét megteremtése, a feljavított és fenntartható környezet biztosítása. |
| --- | --- |

1.10.

Bővített jogi és pénzügyi eszközök szükségesek. A fejlesztésorientált kormányzás függ a dinamikus gazdaság, a több befektetett tőke, a hatékonyabb beruházási rendszer, a képzettebb munkaerő és az innovatívabb cégek teljesítményétől. De fontos célja hosszabb távon a megújuló társadalom, a jólét megteremtése, a feljavított és fenntartható környezet biztosítása.

| 1.11. | Többszintű, megosztott végrehajtásra van szükség. A folyamatban lévő reformmal (REFIT Program) párhuzamosan ki kell dolgozni a fejlesztésorientált kormányzás jogi-adminisztratív eszközeit is. Ebben jelentősen erősíteni kell a középszintű, így a makroregionális fejlesztések koordinatív eszközeit, továbbá az Európa terv időhorizontjában jelentősen felértékelődik a funkcionális régiók, a városok, városi térségek, agglomerációk, metropolitán térségek és a hálózatok szerepe. |
| --- | --- |

1.11.

Többszintű, megosztott végrehajtásra van szükség. A folyamatban lévő reformmal (REFIT Program) párhuzamosan ki kell dolgozni a fejlesztésorientált kormányzás jogi-adminisztratív eszközeit is. Ebben jelentősen erősíteni kell a középszintű, így a makroregionális fejlesztések koordinatív eszközeit, továbbá az Európa terv időhorizontjában jelentősen felértékelődik a funkcionális régiók, a városok, városi térségek, agglomerációk, metropolitán térségek és a hálózatok szerepe.

| 1.12. | A hosszú távra szóló fejlesztésorientált kormányzás egyik fontos eleme a folyamatosság. Össze kell hangolni a politikai ciklikusság, a tervezési és fejlesztési folyamatok, a költségvetési időhorizontok kereteit. A fejlesztési tevékenység feltételezi a szakadatlan elemzést, az ellenőrzést és korrekciót. |
| --- | --- |

1.12.

A hosszú távra szóló fejlesztésorientált kormányzás egyik fontos eleme a folyamatosság. Össze kell hangolni a politikai ciklikusság, a tervezési és fejlesztési folyamatok, a költségvetési időhorizontok kereteit. A fejlesztési tevékenység feltételezi a szakadatlan elemzést, az ellenőrzést és korrekciót.

| 1.13. | Kiemelkedően fontos a nyilvánosság részletes tájékoztatása, elkötelezése, a kommunikáció és a politikai marketing fejlesztése, a valós eredmények és a gyengeségek korrekt bemutatása. |
| --- | --- |

1.13.

Kiemelkedően fontos a nyilvánosság részletes tájékoztatása, elkötelezése, a kommunikáció és a politikai marketing fejlesztése, a valós eredmények és a gyengeségek korrekt bemutatása.

| 1.14. | Az EGSZB következetesen kiáll amellett, hogy a demokratikus részvételt erősíteni kell. A nyílt rendszerű együttműködésben minden szinten biztosítani kell a társadalmi-gazdasági partnerek és a nem kormányzati szervezetek részvételét, ami európai szinten együtt kell, hogy járjon az EGSZB szerepének felértékelésével. |
| --- | --- |

1.14.

Az EGSZB következetesen kiáll amellett, hogy a demokratikus részvételt erősíteni kell. A nyílt rendszerű együttműködésben minden szinten biztosítani kell a társadalmi-gazdasági partnerek és a nem kormányzati szervezetek részvételét, ami európai szinten együtt kell, hogy járjon az EGSZB szerepének felértékelésével.

| 1.15. | Az EGSZB – ahogy ezt már véleményében 2012-ben jelezte (1) – támogatja az Európai Bizottság által kezdeményezett európai partnerségi magatartási kódex (ECCP) létrejöttét, melynek célja, hogy keretet adjon a tagállamok számára a tervezésben és megvalósításban való partnerség számára. A partnerek saját Európa-elképzelése segíti a célok kialakítását és az azokkal való azonosulást, illetve támogatja a tervek hatásosabb végrehajtását. |
| --- | --- |

1.15.

Az EGSZB – ahogy ezt már véleményében 2012-ben jelezte (1) – támogatja az Európai Bizottság által kezdeményezett európai partnerségi magatartási kódex (ECCP) létrejöttét, melynek célja, hogy keretet adjon a tagállamok számára a tervezésben és megvalósításban való partnerség számára. A partnerek saját Európa-elképzelése segíti a célok kialakítását és az azokkal való azonosulást, illetve támogatja a tervek hatásosabb végrehajtását.

| 1.16. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy túl kell lépni a javaslatokon és jó példákon alapuló partnerségi szabályozáson, és széles körűen le kell szögezni azokat a minimumelvárásokat, amelyek teljesítése a tagállami hatóságok számára kötelező és szankciókhoz kötött. |
| --- | --- |

1.16.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy túl kell lépni a javaslatokon és jó példákon alapuló partnerségi szabályozáson, és széles körűen le kell szögezni azokat a minimumelvárásokat, amelyek teljesítése a tagállami hatóságok számára kötelező és szankciókhoz kötött.

| 1.17. | Az EGSZB javasolja, hogy a tagállamoknak kötelező legyen olyan, hatásos finanszírozási rendszereket kialakítani a partnerek kapacitásépítésére, amelyeknek túl kell mutatniuk az egyszerű képzéseken és információátadáson, ki kell terjedniük a partneri hálózatok építésére és az érdemi részvétel eszközeinek biztosítására. |
| --- | --- |

1.17.

Az EGSZB javasolja, hogy a tagállamoknak kötelező legyen olyan, hatásos finanszírozási rendszereket kialakítani a partnerek kapacitásépítésére, amelyeknek túl kell mutatniuk az egyszerű képzéseken és információátadáson, ki kell terjedniük a partneri hálózatok építésére és az érdemi részvétel eszközeinek biztosítására.

| 1.18. | Az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság erősítse meg az európai partneri hálózatokkal való együttműködést. Egy olyan Európai Bizottság általi finanszírozási rendszert kell kialakítani, amely segíti a regionális politikában részt vevő európai NGO-hálózatok munkáját, beleértve a nemzeti folyamatok kontrollját és a visszajelzések biztosítását. |
| --- | --- |

1.18.

Az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság erősítse meg az európai partneri hálózatokkal való együttműködést. Egy olyan Európai Bizottság általi finanszírozási rendszert kell kialakítani, amely segíti a regionális politikában részt vevő európai NGO-hálózatok munkáját, beleértve a nemzeti folyamatok kontrollját és a visszajelzések biztosítását.

2.   A megújuló, erős Európáért

2.1.   
  Helyzetelemzés, indoklás

| 2.1.1. | Az Európai Unió erős, de még mindig többféle és újratermelődő válsággal küzd. Ezt jól kifejezi a BREXIT jelenség. A 2008-as gazdasági válság megtörte a 2000-es évek elejének a bővítéssel együtt járó eufóriáját, számos országban megfordította a felzárkózást. |
| --- | --- |

2.1.1.

Az Európai Unió erős, de még mindig többféle és újratermelődő válsággal küzd. Ezt jól kifejezi a BREXIT jelenség. A 2008-as gazdasági válság megtörte a 2000-es évek elejének a bővítéssel együtt járó eufóriáját, számos országban megfordította a felzárkózást.

| 2.1.2. | A gazdasági válság, s ennek keretében a beruházások visszaesése megrepesztette a tagországok növekedésre alapozott egységét, és egyre növekvő politikai, gazdasági, társadalmi feszültségeket eredményezett. Szemben az Unió alapvető céljával, a tagországok fejlettségbeli különbsége nő. |
| --- | --- |

2.1.2.

A gazdasági válság, s ennek keretében a beruházások visszaesése megrepesztette a tagországok növekedésre alapozott egységét, és egyre növekvő politikai, gazdasági, társadalmi feszültségeket eredményezett. Szemben az Unió alapvető céljával, a tagországok fejlettségbeli különbsége nő.

| 2.1.3. | A magas külső és államadóssággal és költségvetési hiánnyal rendelkező országoktól megkövetelt drákói „megszorító politikák” erőltetése csak növeli a legfejlettebb és a megszorításokra kényszerülő országok közti szakadékot. Újfajta politikákra van szükség a gazdasági növekedés és a költségvetési hiány kordában tartásának kombinálására, hatékony, társadalmilag befogadó jellegű politikákkal együtt. |
| --- | --- |

2.1.3.

A magas külső és államadóssággal és költségvetési hiánnyal rendelkező országoktól megkövetelt drákói „megszorító politikák” erőltetése csak növeli a legfejlettebb és a megszorításokra kényszerülő országok közti szakadékot. Újfajta politikákra van szükség a gazdasági növekedés és a költségvetési hiány kordában tartásának kombinálására, hatékony, társadalmilag befogadó jellegű politikákkal együtt.

| 2.1.4. | A szegénység, a munkabizonytalanság, a munkanélküliek száma elfogadhatatlan mértékű. A fiatalkorúak perspektívátlansága Európa megújuló jövőjének nagy akadálya. |
| --- | --- |

2.1.4.

A szegénység, a munkabizonytalanság, a munkanélküliek száma elfogadhatatlan mértékű. A fiatalkorúak perspektívátlansága Európa megújuló jövőjének nagy akadálya.

| 2.1.5. | Az Európai Unió elvesztette befektetési célpont jellegét, nehézkesség jellemző rá. A termelő beruházások területén fokozatosan marad el az Egyesült Államok és egyes tagországai, mint Németország és Nagy-Britannia teljesítménye mögött. A kiemelkedő dinamikájú országokat fékezik a lemaradók. Csökkent a kölcsönös egymásra utaltság kényszere. Néhány országban a jelentős költségvetési többlet ellenére csökkenő termelő beruházások mélyítik a szakadékot, és az egyébként is szegényebb régiók további leszakadását okozzák. A reagálás lassú és bürokratikus. |
| --- | --- |

2.1.5.

Az Európai Unió elvesztette befektetési célpont jellegét, nehézkesség jellemző rá. A termelő beruházások területén fokozatosan marad el az Egyesült Államok és egyes tagországai, mint Németország és Nagy-Britannia teljesítménye mögött. A kiemelkedő dinamikájú országokat fékezik a lemaradók. Csökkent a kölcsönös egymásra utaltság kényszere. Néhány országban a jelentős költségvetési többlet ellenére csökkenő termelő beruházások mélyítik a szakadékot, és az egyébként is szegényebb régiók további leszakadását okozzák. A reagálás lassú és bürokratikus.

| 2.1.6. | Alapvető vívmányai, mint az euróövezet vagy Schengen, manapság a migránsválság és a terrorizmus fényében megosztó tényezők, és nem mint kohéziós teljesítmény jelennek meg. Számos ország az EU-t belpolitikai küzdelmekre használja. |
| --- | --- |

2.1.6.

Alapvető vívmányai, mint az euróövezet vagy Schengen, manapság a migránsválság és a terrorizmus fényében megosztó tényezők, és nem mint kohéziós teljesítmény jelennek meg. Számos ország az EU-t belpolitikai küzdelmekre használja.

| 2.1.7. | A régiók fejlettségi szintje nem közeledik egymáshoz. A legfejlettebb és legelmaradottabb régiók közötti különbség GDP-ben mérve 14:1. Az egyes, kiemelten támogatott országok a nekik juttatott forrásokat állami eszközeik, beruházási kereteik pótlására használják, a hozzáadott nemzeti forrás minimális szintre csökkent, messze elmaradva az eredeti céloktól. Az újonnan felállított versenyképességi tanácsok eszközeikkel nagymértékben hozzájárulhatnak a régiók fejlettségi szintjeinek közelítéséhez. |
| --- | --- |

2.1.7.

A régiók fejlettségi szintje nem közeledik egymáshoz. A legfejlettebb és legelmaradottabb régiók közötti különbség GDP-ben mérve 14:1. Az egyes, kiemelten támogatott országok a nekik juttatott forrásokat állami eszközeik, beruházási kereteik pótlására használják, a hozzáadott nemzeti forrás minimális szintre csökkent, messze elmaradva az eredeti céloktól. Az újonnan felállított versenyképességi tanácsok eszközeikkel nagymértékben hozzájárulhatnak a régiók fejlettségi szintjeinek közelítéséhez.

| 2.1.8. | Európa polgárai és gazdasági, társadalmi és nem kormányzati szervezeti szereplői perspektívavesztettekké váltak, elidegenedtek a politikai folyamatoktól, egyre inkább befelé fordulnak. Úgy tekintenek az EU-ra, mint merev, rugalmatlan, megújulásra képtelen intézményre. |
| --- | --- |

2.1.8.

Európa polgárai és gazdasági, társadalmi és nem kormányzati szervezeti szereplői perspektívavesztettekké váltak, elidegenedtek a politikai folyamatoktól, egyre inkább befelé fordulnak. Úgy tekintenek az EU-ra, mint merev, rugalmatlan, megújulásra képtelen intézményre.

| 2.1.9. | Az Európai Unió – elsősorban gyenge fejlesztési intézményrendszere és teljesítménye miatt – nem képes az – egyébként szétaprózott – célrendszerének elérése érdekében elegendő eszközt mozgósítani. |
| --- | --- |

2.1.9.

Az Európai Unió – elsősorban gyenge fejlesztési intézményrendszere és teljesítménye miatt – nem képes az – egyébként szétaprózott – célrendszerének elérése érdekében elegendő eszközt mozgósítani.

| 2.1.10. | Nincs egységes jövőkép, politikai akarat és kormányzási képesség. Nem elégséges, elavult a koordináció módszertana, a jogi eszközök hatástalanok vagy nehezen használhatóak, a szervezetek részvétele és a társadalmi támogatottság többek között a hiányos kommunikáció miatt gyenge. |
| --- | --- |

2.1.10.

Nincs egységes jövőkép, politikai akarat és kormányzási képesség. Nem elégséges, elavult a koordináció módszertana, a jogi eszközök hatástalanok vagy nehezen használhatóak, a szervezetek részvétele és a társadalmi támogatottság többek között a hiányos kommunikáció miatt gyenge.

| 2.1.11. | Az Unió hosszú távú, 2020-ig terjedő fejlesztési stratégiája már nem elég hosszú távú és már nem reális, emellett szétaprózódott és nem képes a folyamatokat irányítani a jelenlegi módszertani keretek között. Időközben elfogadást nyert a fejlődés fenntarthatóságára vonatkozó 17 meghatározó cél, melyek figyelembevételével az Európai Bizottság egy hosszabb távú, komplex stratégia keretei között megkezdte az irányítás rendszerének és eszközeinek felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

2.1.11.

Az Unió hosszú távú, 2020-ig terjedő fejlesztési stratégiája már nem elég hosszú távú és már nem reális, emellett szétaprózódott és nem képes a folyamatokat irányítani a jelenlegi módszertani keretek között. Időközben elfogadást nyert a fejlődés fenntarthatóságára vonatkozó 17 meghatározó cél, melyek figyelembevételével az Európai Bizottság egy hosszabb távú, komplex stratégia keretei között megkezdte az irányítás rendszerének és eszközeinek felülvizsgálatát.

2.2.   
  Új utak

| 2.2.1. | Ebben a környezetben az új összetételű Európai Bizottság az Európai Parlament támogatásával új gazdaságfejlesztési paradigmát hirdetett. Megfogalmazott céljai – a munkahelyteremtés és a növekedés stimulálása, az európai egységes piac megteremtése, a gazdasági szabályozó rendszer egyszerűsítése, a kiemelt közösségi fejlesztések erősítése, az energiapiac, a digitális piac és szolgáltatások beruházásainak támogatása, az Európát összekapcsoló szellemi, fizikai hálózatok rendszerének kiemelt kezelése, a környezeti tényezőkkel kapcsolatos felelősség erősödése – jelentős új dinamikát jelenthetnek a gazdaságnak. |
| --- | --- |

2.2.1.

Ebben a környezetben az új összetételű Európai Bizottság az Európai Parlament támogatásával új gazdaságfejlesztési paradigmát hirdetett. Megfogalmazott céljai – a munkahelyteremtés és a növekedés stimulálása, az európai egységes piac megteremtése, a gazdasági szabályozó rendszer egyszerűsítése, a kiemelt közösségi fejlesztések erősítése, az energiapiac, a digitális piac és szolgáltatások beruházásainak támogatása, az Európát összekapcsoló szellemi, fizikai hálózatok rendszerének kiemelt kezelése, a környezeti tényezőkkel kapcsolatos felelősség erősödése – jelentős új dinamikát jelenthetnek a gazdaságnak.

| 2.2.2. | Az európai szemeszter és alkotóelemei olyan rendszert képeznek, amely túlmutat a gazdasági kormányzáson. A hosszú távú társadalmi-környezeti célok erősebb szerepet kell, hogy kapjanak az európai szemeszter mechanizmusában. |
| --- | --- |

2.2.2.

Az európai szemeszter és alkotóelemei olyan rendszert képeznek, amely túlmutat a gazdasági kormányzáson. A hosszú távú társadalmi-környezeti célok erősebb szerepet kell, hogy kapjanak az európai szemeszter mechanizmusában.

| 2.2.3. | Egy kiemelt célként kezelt, az euróövezet pénzügyi rendszerének teljes körű megerősítésére indított program egyrészt elengedhetetlen, másrészt az európai országok közötti repedések elmélyülése iránti reális félelmet is erősíti. Az európai szintű fejlesztési célok csökkenthetik a kétsebességes Európa megmerevedését. |
| --- | --- |

2.2.3.

Egy kiemelt célként kezelt, az euróövezet pénzügyi rendszerének teljes körű megerősítésére indított program egyrészt elengedhetetlen, másrészt az európai országok közötti repedések elmélyülése iránti reális félelmet is erősíti. Az európai szintű fejlesztési célok csökkenthetik a kétsebességes Európa megmerevedését.

| 2.2.4. | Jelenleg két nagy, egymástól jelentősen eltérő pénzügyi-gazdasági eszközrendszer és egy-egy hozzájuk rendelt eljárási rend határozza meg a fejlesztési folyamatokat, melyek között a komplementaritás erősítése már a célok összehangolásánál szükséges. |
| --- | --- |

2.2.4.

Jelenleg két nagy, egymástól jelentősen eltérő pénzügyi-gazdasági eszközrendszer és egy-egy hozzájuk rendelt eljárási rend határozza meg a fejlesztési folyamatokat, melyek között a komplementaritás erősítése már a célok összehangolásánál szükséges.

| 2.2.5. | Az elsőt a hagyományos, az Unió alkotmányában is meghatározott, a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót szolgáló európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) jelentik. Ezek a folyamatosan modernizált, de jellegükben változatlan, az egyes tagállamok hozzájárulásából táplálkozó uniós költségvetés újraelosztásából elnyerhető beruházási fejlesztési támogatások. Az esetek egy részében ez meg nem becsült pénz az elosztásból részesülők számára, azzal az érveléssel, hogy ez „jár” nekik. A 2020-ig terjedő időszak úgynevezett félidei felülvizsgálatakor a fentebb említett komplementaritás érdekében új szabályok bevezetése elengedhetetlen. |
| --- | --- |

2.2.5.

Az elsőt a hagyományos, az Unió alkotmányában is meghatározott, a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót szolgáló európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) jelentik. Ezek a folyamatosan modernizált, de jellegükben változatlan, az egyes tagállamok hozzájárulásából táplálkozó uniós költségvetés újraelosztásából elnyerhető beruházási fejlesztési támogatások. Az esetek egy részében ez meg nem becsült pénz az elosztásból részesülők számára, azzal az érveléssel, hogy ez „jár” nekik. A 2020-ig terjedő időszak úgynevezett félidei felülvizsgálatakor a fentebb említett komplementaritás érdekében új szabályok bevezetése elengedhetetlen.

| 2.2.6. | A másik az úgynevezett Juncker-terv megvalósítását célzó Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), mely egy új piacorientált, kockázati támogatást nyújtó, állami, banki és magántőkét mozgósító, összegében még bővíthető pénzügyi eszköz. A létrejött irányítási mechanizmus egyik alkotóelemévé kell, hogy váljon a fejlesztésorientált kormányzásnak. Az egyes tagországok szintjén is megvalósítandó a két eltérő finanszírozási rendszer összehangolása. |
| --- | --- |

2.2.6.

A másik az úgynevezett Juncker-terv megvalósítását célzó Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), mely egy új piacorientált, kockázati támogatást nyújtó, állami, banki és magántőkét mozgósító, összegében még bővíthető pénzügyi eszköz. A létrejött irányítási mechanizmus egyik alkotóelemévé kell, hogy váljon a fejlesztésorientált kormányzásnak. Az egyes tagországok szintjén is megvalósítandó a két eltérő finanszírozási rendszer összehangolása.

| 2.2.7. | A többi sikeresen működő pénzügyi forrás ezekhez képest változatos, feladathoz igazított, de nagyságrendjükben elmaradó, céljaikban specifikus eszköz. Az Európa terv keretei lehetnek alkalmasak a rendszerszerű, erős koordinációra. |
| --- | --- |

2.2.7.

A többi sikeresen működő pénzügyi forrás ezekhez képest változatos, feladathoz igazított, de nagyságrendjükben elmaradó, céljaikban specifikus eszköz. Az Európa terv keretei lehetnek alkalmasak a rendszerszerű, erős koordinációra.

| 2.2.8. | A koordinációra hivatott Európa 2020 stratégia kisszámú, de nem egymásból következő céljainak eddig nem voltak a megvalósításukat szolgáló közvetlen eszközei. Enélkül viszont kérdéses, hogy megfelelően biztosítható-e az Unió fejlesztési koordinációja. A 2020 utáni időszakra szóló új terv feladata az eszközök közötti kölcsönhatás tervezése is kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

2.2.8.

A koordinációra hivatott Európa 2020 stratégia kisszámú, de nem egymásból következő céljainak eddig nem voltak a megvalósításukat szolgáló közvetlen eszközei. Enélkül viszont kérdéses, hogy megfelelően biztosítható-e az Unió fejlesztési koordinációja. A 2020 utáni időszakra szóló új terv feladata az eszközök közötti kölcsönhatás tervezése is kell, hogy legyen.

| 2.2.9. | Az esb-alapok végrehajtását szabályozó többéves pénzügyi keret 11 tematikus célkitűzése, a Juncker-terv előbbiekkel csak laza átfedésben lévő 10 fő célkitűzése és eltérő pénzügyi-jogi szabályozása kellene, hogy jelenleg szolgálja az Európa 2020 stratégia megvalósulását. Ehhez adódik a jövőt meghatározó 17 fenntarthatósági kritérium. Kevés számú és egyértelmű szintetikus célból levezett feladatrendszer kell, hogy jellemeze a 2020 utáni időszakra szóló tervezési folyamatot. |
| --- | --- |

2.2.9.

Az esb-alapok végrehajtását szabályozó többéves pénzügyi keret 11 tematikus célkitűzése, a Juncker-terv előbbiekkel csak laza átfedésben lévő 10 fő célkitűzése és eltérő pénzügyi-jogi szabályozása kellene, hogy jelenleg szolgálja az Európa 2020 stratégia megvalósulását. Ehhez adódik a jövőt meghatározó 17 fenntarthatósági kritérium. Kevés számú és egyértelmű szintetikus célból levezett feladatrendszer kell, hogy jellemeze a 2020 utáni időszakra szóló tervezési folyamatot.

| 2.2.10. | Ma még a célokhoz tartozó eltérő mechanizmusok, különböző kezdeti és záró határidők, időkeretek azt eredményezik, hogy egyik cél sem világosan átlátható, a gazdasági-társadalmi és civil szféra számára nem könnyen érthető és követhető. Az egyes célok közötti szinergia, illetve kölcsönhatások hiánya jelentősen csökkenti a hatékonyságot és a befektetések hatásosságát. Meg kell erősíteni az ESBA és a megújított Európa 2020 stratégia közötti szinergiákat egy új, EU 2030–50 stratégia elkészítésével (Európa terv). |
| --- | --- |

2.2.10.

Ma még a célokhoz tartozó eltérő mechanizmusok, különböző kezdeti és záró határidők, időkeretek azt eredményezik, hogy egyik cél sem világosan átlátható, a gazdasági-társadalmi és civil szféra számára nem könnyen érthető és követhető. Az egyes célok közötti szinergia, illetve kölcsönhatások hiánya jelentősen csökkenti a hatékonyságot és a befektetések hatásosságát. Meg kell erősíteni az ESBA és a megújított Európa 2020 stratégia közötti szinergiákat egy új, EU 2030–50 stratégia elkészítésével (Európa terv).

| 2.2.11. | Míg a strukturális alapokhoz erős bürokratikus, egyszerre központosított és decentralizált előkészítő, végrehajtó és ellenőrző, elemző mechanizmus tartozik és uniós szinten nagyszámú ügynökség is támogatja a felhasználásukat, addig az új ESBA most megalakult irányítási mechanizmusa kilép az Európai Bizottság keretei közül, és új szervezeti felépítése a pénzügyi-befektetési környezet igényei szerint épül fel. A két nagy rendszer összehangolása stratégiai eszközt, új irányítási rendszert feltételez (2). |
| --- | --- |

2.2.11.

Míg a strukturális alapokhoz erős bürokratikus, egyszerre központosított és decentralizált előkészítő, végrehajtó és ellenőrző, elemző mechanizmus tartozik és uniós szinten nagyszámú ügynökség is támogatja a felhasználásukat, addig az új ESBA most megalakult irányítási mechanizmusa kilép az Európai Bizottság keretei közül, és új szervezeti felépítése a pénzügyi-befektetési környezet igényei szerint épül fel. A két nagy rendszer összehangolása stratégiai eszközt, új irányítási rendszert feltételez (2).

| 2.2.12. | A fejlesztésorientált kormányzás új rendszerének kialakítása eredményezhet egy erőteljes koordinációt és az érintett partnerek nyitott együttműködését. |
| --- | --- |

2.2.12.

A fejlesztésorientált kormányzás új rendszerének kialakítása eredményezhet egy erőteljes koordinációt és az érintett partnerek nyitott együttműködését.

| 2.2.13. | Az esb-alapok hatékonyságának és eredményességének növelése érdekében szükséges megerősíteni a partnerség intézményrendszerét, amelynek ki kell terjednie a társadalmi részvételi jogok által minden európai polgárra. Lehetőséget kell biztosítani az európai polgároknak az információkhoz való hozzájutásra és a tervezési és végrehajtási döntésekben való részvételre, amely kiterjed a programok, pályázati kiírások, értékelési jelentések tervezeteinek véleményezésére is. |
| --- | --- |

2.2.13.

Az esb-alapok hatékonyságának és eredményességének növelése érdekében szükséges megerősíteni a partnerség intézményrendszerét, amelynek ki kell terjednie a társadalmi részvételi jogok által minden európai polgárra. Lehetőséget kell biztosítani az európai polgároknak az információkhoz való hozzájutásra és a tervezési és végrehajtási döntésekben való részvételre, amely kiterjed a programok, pályázati kiírások, értékelési jelentések tervezeteinek véleményezésére is.

3.   A partnerség megerősítése

| 3.1. | Az EGSZB több véleményében foglalkozott már a partnerség elvével és részletes javaslatokat fogalmazott meg. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB több véleményében foglalkozott már a partnerség elvével és részletes javaslatokat fogalmazott meg.

| 3.1.1. | A 2010-ben elfogadott véleményében (3) az EGSZB jelezte, hogy a jelenlegi rendeletek továbbra is túl nagy teret engednek a partnerségi elv nemzeti szintű értelmezésének, ezért az Európai Bizottságnak a partnerségi elv őreként erősebb és sokkal proaktívabb szerepet kell betöltenie. Létfontosságúnak tartotta, hogy a partnerek részére minden operatív program biztosítson technikai támogatási erőforrásokat a kapacitásépítésre. Szorgalmazta, hogy vissza kell térni a társadalmi innovációra és helyi fejlesztésre irányuló közösségi kezdeményezési programokhoz. |
| --- | --- |

3.1.1.

A 2010-ben elfogadott véleményében (3) az EGSZB jelezte, hogy a jelenlegi rendeletek továbbra is túl nagy teret engednek a partnerségi elv nemzeti szintű értelmezésének, ezért az Európai Bizottságnak a partnerségi elv őreként erősebb és sokkal proaktívabb szerepet kell betöltenie. Létfontosságúnak tartotta, hogy a partnerek részére minden operatív program biztosítson technikai támogatási erőforrásokat a kapacitásépítésre. Szorgalmazta, hogy vissza kell térni a társadalmi innovációra és helyi fejlesztésre irányuló közösségi kezdeményezési programokhoz.

| 3.1.2. | 2012-ben elfogadott véleményében (4) az EGSZB támogatta az Európai Bizottság kezdeményezését a partnerségi magatartási kódex létrehozására. Jelezte a szervezett civil társadalom aggodalmait a partnerségi elv nem teljesülése miatt. Javasolta, hogy jöjjön létre egy partnerségi ellenőrzési rendszer, amelyet maguk a partnerek irányítanak. Kezdeményezte, hogy a tagállamokkal kötendő partnerségi megállapodásoknak legyen feltétele a magatartási kódex megfelelő szintű megvalósítása, és ehhez egészítsék ki az operatív programok forrásait pénzügyi ösztönzőkkel. Megerősítette ajánlásait a partnerek kapacitásépítésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.1.2.

2012-ben elfogadott véleményében (4) az EGSZB támogatta az Európai Bizottság kezdeményezését a partnerségi magatartási kódex létrehozására. Jelezte a szervezett civil társadalom aggodalmait a partnerségi elv nem teljesülése miatt. Javasolta, hogy jöjjön létre egy partnerségi ellenőrzési rendszer, amelyet maguk a partnerek irányítanak. Kezdeményezte, hogy a tagállamokkal kötendő partnerségi megállapodásoknak legyen feltétele a magatartási kódex megfelelő szintű megvalósítása, és ehhez egészítsék ki az operatív programok forrásait pénzügyi ösztönzőkkel. Megerősítette ajánlásait a partnerek kapacitásépítésével kapcsolatban.

| 3.2. | A kohéziós politikára vonatkozó jogszabályok előírják egy „európai partnerségi magatartási kódex” (ECCP) létrehozását, mely vezérelveket és bevált gyakorlatokat tartalmaz. |
| --- | --- |

3.2.

A kohéziós politikára vonatkozó jogszabályok előírják egy „európai partnerségi magatartási kódex” (ECCP) létrehozását, mely vezérelveket és bevált gyakorlatokat tartalmaz.

| 3.3. | Az ECCP megvalósításának tapasztalatai azt mutatják, hogy néhány ország csak formálisan teljesítette a benne foglaltakat a nemzeti tervezési folyamatokban, illetve az esb-alapok megvalósítási intézményrendszere kialakításánál. |
| --- | --- |

3.3.

Az ECCP megvalósításának tapasztalatai azt mutatják, hogy néhány ország csak formálisan teljesítette a benne foglaltakat a nemzeti tervezési folyamatokban, illetve az esb-alapok megvalósítási intézményrendszere kialakításánál.

| 3.4. | Több országban nem volt elegendő idejük a partnereknek, hogy hozzászóljanak a releváns dokumentumokhoz. A fő stratégiai döntésekbe – mint prioritások meghatározása, pénzügyi allokációk – nem vonták be érdemben a partnereket. Az aktív részvételt nem segítették speciális kommunikációs és részvételi módszerek és eszközök. |
| --- | --- |

3.4.

Több országban nem volt elegendő idejük a partnereknek, hogy hozzászóljanak a releváns dokumentumokhoz. A fő stratégiai döntésekbe – mint prioritások meghatározása, pénzügyi allokációk – nem vonták be érdemben a partnereket. Az aktív részvételt nem segítették speciális kommunikációs és részvételi módszerek és eszközök.

| 3.5. | Egyes nem kormányzati szervezetek elemzése (5) kimutatta, hogy több országban a releváns partnerek kiválasztása a monitoringbizottságokba ugyan formálisan megfelelt az előírásoknak, de a reprezentativitás és tematikus lefedettség nem minden esetben volt biztosítva. Az irányító hatóságok és a monitoringbizottsági tagok közötti információáramlás nem megfelelő. |
| --- | --- |

3.5.

Egyes nem kormányzati szervezetek elemzése (5) kimutatta, hogy több országban a releváns partnerek kiválasztása a monitoringbizottságokba ugyan formálisan megfelelt az előírásoknak, de a reprezentativitás és tematikus lefedettség nem minden esetben volt biztosítva. Az irányító hatóságok és a monitoringbizottsági tagok közötti információáramlás nem megfelelő.

| 3.6. | A horizontális ügyekért felelős hatóságok, mint például a környezetügyi minisztériumok, több releváns monitoringbizottságban nem kaptak helyet. Az irányító hatóságok nem törekednek a horizontális elveket képviselő civil partnereket bevonni a pályázati kiírások tervezésébe és a projektjavaslatok értékelésébe. |
| --- | --- |

3.6.

A horizontális ügyekért felelős hatóságok, mint például a környezetügyi minisztériumok, több releváns monitoringbizottságban nem kaptak helyet. Az irányító hatóságok nem törekednek a horizontális elveket képviselő civil partnereket bevonni a pályázati kiírások tervezésébe és a projektjavaslatok értékelésébe.

| 3.7. | A partnerek kapacitásépítésére szolgáló beavatkozások egyes országokban elégtelenek, többnyire csak képzésekre és az utazási költség megtérítésére szorítkoznak, miközben az ECCP több javaslata megvalósítatlan marad, mint például a hálózatépítés és koordináció, illetve az érdemi partneri részvételhez szükséges szakértői költségek fedezése. |
| --- | --- |

3.7.

A partnerek kapacitásépítésére szolgáló beavatkozások egyes országokban elégtelenek, többnyire csak képzésekre és az utazási költség megtérítésére szorítkoznak, miközben az ECCP több javaslata megvalósítatlan marad, mint például a hálózatépítés és koordináció, illetve az érdemi partneri részvételhez szükséges szakértői költségek fedezése.

| 3.8. | Az Európai Bizottság és a tagállamok nem fordítottak elég figyelmet a közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD) eszköznek a használatára a költségvetési periódus első felében. |
| --- | --- |

3.8.

Az Európai Bizottság és a tagállamok nem fordítottak elég figyelmet a közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD) eszköznek a használatára a költségvetési periódus első felében.

| 3.9. | Az EGSZB szerint szükséges a partnerségi gyakorlatok átfogó vizsgálata. A vizsgálatnak ki kell terjednie a tervezési eljárások és a megvalósítási intézményrendszer kialakításának értékelésére, és arra, hogy a jelenlegi szabályozási rendszer mennyire képes a partnerség hatékony elérésére. Az értékelési folyamatba aktívan be kell vonni a partnereket. |
| --- | --- |

3.9.

Az EGSZB szerint szükséges a partnerségi gyakorlatok átfogó vizsgálata. A vizsgálatnak ki kell terjednie a tervezési eljárások és a megvalósítási intézményrendszer kialakításának értékelésére, és arra, hogy a jelenlegi szabályozási rendszer mennyire képes a partnerség hatékony elérésére. Az értékelési folyamatba aktívan be kell vonni a partnereket.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A partnerség elve a közös stratégiai kerethez tartozó alapok végrehajtásában – a partnerségről szóló európai magatartási kódex elemei (HL C 44., 2013.2.15., 23. o.).

1

(2)  Az RB „Területi kohéziós politika és uniós költségvetés” szakbizottságának véleménye: Az európai strukturális és beruházási alapok egyszerűsítése a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából. Előadó: Petr Osvald (CZ/PES).

2

Az európai strukturális és beruházási alapok egyszerűsítése a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából

(3)  Az EGBSZ „A 2007 és 2013 közötti időszak helyes gyakorlatain alapuló hatékony partnerségek ösztönzése a kohéziós politikai programok irányítása terén” (HL C 44., 2011.2.11., 1. o.).

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  A CEE Bankwatch és az SFteam for Sustainable Future szervezetek elemzései.

5

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/7

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A gondozottal együtt élő gondozók jogai

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2016/C 487/02)

| Előadó: | Adam ROGALEWSKI |
| --- | --- |

Előadó:

Adam ROGALEWSKI

| Közgyűlési határozat: | 21/01/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 09/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 168/2/6 |

Közgyűlési határozat:

21/01/2016

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

09/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

168/2/6

1.   Ajánlások

| 1.1. | Vitát kell indítani a házi segítségnyújtás elismert formájának tekintett, „a gondozottal együtt élő gondozó” (házi gondozó) munkakör közös foglalkozásügyi fogalommeghatározásának európai bevezetéséről. A házi gondozás fogalommeghatározásának ki kell terjednie a magánlakásban élő munkavállalók munkafeltételeire (alkalmazott vagy önfoglalkoztató), ahol munkájuk számottevő részét az idősek és fogyatékossággal élők számára nyújtott ápolási-gondozási szolgáltatások teszik ki. A házi gondozókat – függetlenül attól, hogy alkalmazottként vagy önfoglalkoztatóként dolgoznak-e – a tartós ápolás-gondozás rendszerének részeként kell kezelni. A közös foglalkozásügyi fogalommeghatározás bevezetésének célja egyrészt annak elismerése, hogy léteznek a gondozottal együtt élő gondozók az európai munkaerőpiacon, másrészt pedig az általuk nyújtott tartós ápolási-gondozási szolgáltatások minőségének javítása. |
| --- | --- |

1.1.

Vitát kell indítani a házi segítségnyújtás elismert formájának tekintett, „a gondozottal együtt élő gondozó” (házi gondozó) munkakör közös foglalkozásügyi fogalommeghatározásának európai bevezetéséről. A házi gondozás fogalommeghatározásának ki kell terjednie a magánlakásban élő munkavállalók munkafeltételeire (alkalmazott vagy önfoglalkoztató), ahol munkájuk számottevő részét az idősek és fogyatékossággal élők számára nyújtott ápolási-gondozási szolgáltatások teszik ki. A házi gondozókat – függetlenül attól, hogy alkalmazottként vagy önfoglalkoztatóként dolgoznak-e – a tartós ápolás-gondozás rendszerének részeként kell kezelni. A közös foglalkozásügyi fogalommeghatározás bevezetésének célja egyrészt annak elismerése, hogy léteznek a gondozottal együtt élő gondozók az európai munkaerőpiacon, másrészt pedig az általuk nyújtott tartós ápolási-gondozási szolgáltatások minőségének javítása.

| 1.2. | A döntéshozók tájékoztatása céljából az Eurostatnak megfelelő adatokat kell gyűjtenie a gondozottal együtt élő gondozókról. |
| --- | --- |

1.2.

A döntéshozók tájékoztatása céljából az Eurostatnak megfelelő adatokat kell gyűjtenie a gondozottal együtt élő gondozókról.

| 1.3. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy végezzen kutatást az ilyen munkavállalók helyzetéről, beleértve a létszámukat, az állampolgárságukat, migrációs jogállásukat, a határokon átnyúló mobilitásukat, a munkaerőpiaci és a szociális védelmi rendszerbe való tényleges integrációjukat, a foglalkoztatási és szociális körülményeiket és a képzettségüket, valamint az európai gazdasághoz való tényleges és potenciális hozzájárulásukat. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy végezzen kutatást az ilyen munkavállalók helyzetéről, beleértve a létszámukat, az állampolgárságukat, migrációs jogállásukat, a határokon átnyúló mobilitásukat, a munkaerőpiaci és a szociális védelmi rendszerbe való tényleges integrációjukat, a foglalkoztatási és szociális körülményeiket és a képzettségüket, valamint az európai gazdasághoz való tényleges és potenciális hozzájárulásukat.

| 1.4. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a gondozottal együtt élő gondozókat a másféle gondozást végző munkavállalókhoz hasonló módon kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy hasonló védelmet kell élvezniük, beleértve a munkaidő (és a készenléti idő) korlátozásait és a színlelt önfoglalkoztatással szembeni védelmet. A gondozottal együtt élő, alkalmazottként dolgozó gondozókat nem szabad kizárni a releváns uniós és tagállami foglalkoztatási szabályozások hatálya alól, ideértve többek között a megfelelő javadalmazást, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, a társadalombiztosítást, valamint a gyülekezési szabadságot és a kollektív tárgyalásokhoz való jogot. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a gondozottal együtt élő gondozókat a másféle gondozást végző munkavállalókhoz hasonló módon kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy hasonló védelmet kell élvezniük, beleértve a munkaidő (és a készenléti idő) korlátozásait és a színlelt önfoglalkoztatással szembeni védelmet. A gondozottal együtt élő, alkalmazottként dolgozó gondozókat nem szabad kizárni a releváns uniós és tagállami foglalkoztatási szabályozások hatálya alól, ideértve többek között a megfelelő javadalmazást, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, a társadalombiztosítást, valamint a gyülekezési szabadságot és a kollektív tárgyalásokhoz való jogot.

| 1.5. | A tartós ápolás-gondozás területén fennálló munkaerőhiányt Európában pozitív megközelítéssel kell kezelni: megfelelő fizetést és munkakörülményeket kell biztosítani, pótolni kell a hiányzó beruházásokat, biztosítani kell a szabad mozgásra vonatkozó elvek tiszteletben tartását, meg kell szüntetni azokat a nehézségeket, amelyek megakadályozzák a munkavállalókat munkával kapcsolatos jogaik gyakorlásában, valamint a migránsok számára olyan lehetőségeket kell kialakítani, amelyek szabályos foglalkoztatáshoz vezetnek. |
| --- | --- |

1.5.

A tartós ápolás-gondozás területén fennálló munkaerőhiányt Európában pozitív megközelítéssel kell kezelni: megfelelő fizetést és munkakörülményeket kell biztosítani, pótolni kell a hiányzó beruházásokat, biztosítani kell a szabad mozgásra vonatkozó elvek tiszteletben tartását, meg kell szüntetni azokat a nehézségeket, amelyek megakadályozzák a munkavállalókat munkával kapcsolatos jogaik gyakorlásában, valamint a migránsok számára olyan lehetőségeket kell kialakítani, amelyek szabályos foglalkoztatáshoz vezetnek.

| 1.6. | Az EGSZB arra kéri az Európai Uniót, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve koordinálják a házi gondozói munkaerő-ellátást és a házi gondozók mobilitását, hogy így javítsák az ágazatban a magas színvonalú ápolás-gondozás biztosítására irányuló átfogó kapacitást. A konkrét intézkedéseknek a következőket kell magukban foglalniuk:






  — | a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló (2009/52/EK) irányelvben szereplő garanciák megerősítése az okmányokkal nem rendelkező munkavállalók munkaügyi jogainak védelme érdekében, az illegális foglalkoztatás elleni fellépés céljából. Az áldozatok jogairól szóló irányelv (2012/29/EU) rendelkezéseit szigorúan végre kell hajtani ahhoz, hogy – migrációs jogállásuktól függetlenül – tényleges támogatást nyújtsunk azoknak a gondozottal együtt élő gondozóknak, akik kizsákmányolás áldozatául esnek, |
| --- | --- | --- |

1.6.

Az EGSZB arra kéri az Európai Uniót, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve koordinálják a házi gondozói munkaerő-ellátást és a házi gondozók mobilitását, hogy így javítsák az ágazatban a magas színvonalú ápolás-gondozás biztosítására irányuló átfogó kapacitást. A konkrét intézkedéseknek a következőket kell magukban foglalniuk:

—

a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló (2009/52/EK) irányelvben szereplő garanciák megerősítése az okmányokkal nem rendelkező munkavállalók munkaügyi jogainak védelme érdekében, az illegális foglalkoztatás elleni fellépés céljából. Az áldozatok jogairól szóló irányelv (2012/29/EU) rendelkezéseit szigorúan végre kell hajtani ahhoz, hogy – migrációs jogállásuktól függetlenül – tényleges támogatást nyújtsunk azoknak a gondozottal együtt élő gondozóknak, akik kizsákmányolás áldozatául esnek,

| — | valamennyi vonatkozó uniós irányelv összehangolása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 189. számú, a háztartási alkalmazottak jogait biztosító egyezményével, |
| --- | --- |

—

valamennyi vonatkozó uniós irányelv összehangolása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 189. számú, a háztartási alkalmazottak jogait biztosító egyezményével,

| — | a házi gondozók és a gondozottak jogainak beillesztése az Unió és a tagállamok szintjén a jogszabályok jövőbeli felülvizsgálataiba és a jogszabályjavaslatokba, |
| --- | --- |

—

a házi gondozók és a gondozottak jogainak beillesztése az Unió és a tagállamok szintjén a jogszabályok jövőbeli felülvizsgálataiba és a jogszabályjavaslatokba,

| — | a házi gondozással kapcsolatos szabályok reformjának kiemelt helyen való kezelése az EGSZB által üdvözölt kezdeményezésen, a be nem jelentett munkavégzés elleni európai platformon belül, |
| --- | --- |

—

a házi gondozással kapcsolatos szabályok reformjának kiemelt helyen való kezelése az EGSZB által üdvözölt kezdeményezésen, a be nem jelentett munkavégzés elleni európai platformon belül,

| — | a gondozók jogainak figyelembevétele az európai szemeszter keretében és beépítésük az „új kezdet a munka és a magánélet közötti egyensúlyért” témában folytatandó konzultációkba, |
| --- | --- |

—

a gondozók jogainak figyelembevétele az európai szemeszter keretében és beépítésük az „új kezdet a munka és a magánélet közötti egyensúlyért” témában folytatandó konzultációkba,

| — | egy egész Európára kiterjedő, a gondozottaknak és a gondozóknak szóló tájékoztató kampány indítása a házi gondozók jogairól, |
| --- | --- |

—

egy egész Európára kiterjedő, a gondozottaknak és a gondozóknak szóló tájékoztató kampány indítása a házi gondozók jogairól,

| — | a házi gondozást végzőket tömörítő szervezetek és szövetségek létrehozásának előmozdítása és támogatása, |
| --- | --- |

—

a házi gondozást végzőket tömörítő szervezetek és szövetségek létrehozásának előmozdítása és támogatása,

| — | a házi gondozók által szerzett képesítések és munkatapasztalat elismerését, összehangolását és hordozhatóságát célzó folyamatok megvalósítása, a képesítések elismerésére szolgáló eszközök, többek között az Új készségek és munkahelyek menetrendjében (1) újonnan bevezetett eszközök alkalmazása révén, |
| --- | --- |

—

a házi gondozók által szerzett képesítések és munkatapasztalat elismerését, összehangolását és hordozhatóságát célzó folyamatok megvalósítása, a képesítések elismerésére szolgáló eszközök, többek között az Új készségek és munkahelyek menetrendjében (1) újonnan bevezetett eszközök alkalmazása révén,

| — | uniós források átirányítása a jelenlegi és a potenciális házi gondozók számára tartott képzések finanszírozására az ellátás minőségének javítása céljából, |
| --- | --- |

—

uniós források átirányítása a jelenlegi és a potenciális házi gondozók számára tartott képzések finanszírozására az ellátás minőségének javítása céljából,

| — | a házi gondozók kiküldésének felügyelete és javítása, az „egyenlő munkáért egyenlő díjazás” elvének alkalmazásával. |
| --- | --- |

—

a házi gondozók kiküldésének felügyelete és javítása, az „egyenlő munkáért egyenlő díjazás” elvének alkalmazásával.

Meg kell emellett jegyezni, hogy a szociális jogok európai pillérére vonatkozó európai bizottsági javaslatban nem szerepel utalás a gondozottal együtt élő gondozók helyzetére. A szociális pillér (melyről az EGSZB jelenleg szövegez véleményt) további kidolgozása során meg kell fontolni az ő szociális jogaiknak a javaslatba való beépítését is.

| 1.7. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell a gondozásban részesülők és a gondozók, köztük a gondozottal együtt élő gondozók jogainak védelmét. A konkrét intézkedéseknek a következőket kell magukban foglalniuk:






  — | az ILO 189. számú egyezményének ratifikálása és végrehajtása (2), valamint az okmányokkal nem rendelkező, a gondozottal együtt élő gondozók jogállásának rendezése, |
| --- | --- | --- |

1.7.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell a gondozásban részesülők és a gondozók, köztük a gondozottal együtt élő gondozók jogainak védelmét. A konkrét intézkedéseknek a következőket kell magukban foglalniuk:

—

az ILO 189. számú egyezményének ratifikálása és végrehajtása (2), valamint az okmányokkal nem rendelkező, a gondozottal együtt élő gondozók jogállásának rendezése,

| — | támogató intézkedések bevezetése, többek között közvetítőként való segítségnyújtás a gondozásban részesítendők számára abban, hogy házi gondozót találjanak, |
| --- | --- |

—

támogató intézkedések bevezetése, többek között közvetítőként való segítségnyújtás a gondozásban részesítendők számára abban, hogy házi gondozót találjanak,

| — | átfogó támogatási rendszer létrehozása a gondozottak és családjaik részére, adóügyi ösztönzőket és támogatásokat is ideértve, |
| --- | --- |

—

átfogó támogatási rendszer létrehozása a gondozottak és családjaik részére, adóügyi ösztönzőket és támogatásokat is ideértve,

| — | képzési programok kínálása a gondozottal együtt élő gondozók számára, akiknek fizetett szabadságot kell biztosítani az ezeken való részvételhez, |
| --- | --- |

—

képzési programok kínálása a gondozottal együtt élő gondozók számára, akiknek fizetett szabadságot kell biztosítani az ezeken való részvételhez,

| — | az egyesülési szabadság biztosítása és a kollektív tárgyalások elősegítése az ágazatban, többek között a gondozottal együtt élő gondozók és munkáltatóik ahhoz való jogának támogatásával, hogy egyesületeket alapítsanak vagy azokhoz csatlakozzanak, |
| --- | --- |

—

az egyesülési szabadság biztosítása és a kollektív tárgyalások elősegítése az ágazatban, többek között a gondozottal együtt élő gondozók és munkáltatóik ahhoz való jogának támogatásával, hogy egyesületeket alapítsanak vagy azokhoz csatlakozzanak,

| — | a szociális dömping és kizsákmányolás kezelése, |
| --- | --- |

—

a szociális dömping és kizsákmányolás kezelése,

| — | a tartós ápolás-gondozás ágazatának proaktív szabályozása, különösen a foglalkoztatási jogszabályoknak való megfelelést illetően, annak biztosítása érdekében, hogy a gondozásban részesülők és gondozóik is védelemben részesüljenek. Ehhez lehetővé kell tenni, hogy a munkaügyi felügyelőségek, valamint más állami és nem kormányzati szervezetek bejuthassanak a magánházakban található munkahelyekre. |
| --- | --- |

—

a tartós ápolás-gondozás ágazatának proaktív szabályozása, különösen a foglalkoztatási jogszabályoknak való megfelelést illetően, annak biztosítása érdekében, hogy a gondozásban részesülők és gondozóik is védelemben részesüljenek. Ehhez lehetővé kell tenni, hogy a munkaügyi felügyelőségek, valamint más állami és nem kormányzati szervezetek bejuthassanak a magánházakban található munkahelyekre.

| 1.8. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a házi gondozók által gondozásban részesülők számára nyújtott pénzügyi támogatást megfelelő hosszú távú és fenntartható állami beruházások révén kell megvalósítani. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a házi gondozók által gondozásban részesülők számára nyújtott pénzügyi támogatást megfelelő hosszú távú és fenntartható állami beruházások révén kell megvalósítani.

| 1.9. | A szakszervezeteket, a munkáltatókat és a civil társadalmi szervezeteket tagállami és uniós szinten be kell vonni a politikai tervezésbe. Elő kell segíteni a szociális és civil párbeszédet minden érdekelt féllel, minden szinten. |
| --- | --- |

1.9.

A szakszervezeteket, a munkáltatókat és a civil társadalmi szervezeteket tagállami és uniós szinten be kell vonni a politikai tervezésbe. Elő kell segíteni a szociális és civil párbeszédet minden érdekelt féllel, minden szinten.

| 1.10. | Az EGSZB-nek aktív szerepet kell vállalnia abban, hogy – többek között egy, a házi gondozói munka jövőjéről szóló konferencia szervezésével – elősegítsék a gondozók, a gondozásban részesülők és családjaik támogatására irányuló európai szakpolitikák kidolgozását. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB-nek aktív szerepet kell vállalnia abban, hogy – többek között egy, a házi gondozói munka jövőjéről szóló konferencia szervezésével – elősegítsék a gondozók, a gondozásban részesülők és családjaik támogatására irányuló európai szakpolitikák kidolgozását.

2.   Háttér

| 2.1. | Az egészségügyi ágazatban tapasztalható munkaerőhiány időzített bomba. Továbbra is zajlik a válság (3), és növekedni fog a munkaerőpiaci hiány, hacsak nem születnek megfelelő szakpolitikai válaszok. A gondozást az Európai Bizottság már 1994-ben is stratégiai ágazatként határozta meg. 2010-ben arra figyelmeztetett, hogy 2020-ra az egészségügyi dolgozókat tekintve a munkaerőhiány kétmillió főre rúghat, ha nem tesznek sürgős lépéseket a tartós szociális gondozás terén hiányzó akár egymillió munkavállaló jelentette ellátási hiány (4) kezelésére. |
| --- | --- |

2.1.

Az egészségügyi ágazatban tapasztalható munkaerőhiány időzített bomba. Továbbra is zajlik a válság (3), és növekedni fog a munkaerőpiaci hiány, hacsak nem születnek megfelelő szakpolitikai válaszok. A gondozást az Európai Bizottság már 1994-ben is stratégiai ágazatként határozta meg. 2010-ben arra figyelmeztetett, hogy 2020-ra az egészségügyi dolgozókat tekintve a munkaerőhiány kétmillió főre rúghat, ha nem tesznek sürgős lépéseket a tartós szociális gondozás terén hiányzó akár egymillió munkavállaló jelentette ellátási hiány (4) kezelésére.

| 2.2. | A gondozottal együtt élő gondozók a tartós ápolással-gondozással foglalkozó munkaerő létszámilag jelentős, mégis marginalizálódott részét képezik. Jelentős körükben a mobilitás, ugyanakkor az ágazat munkaerő-hierarchiáján belül alacsony szinten helyezkednek el. A házi gondozást végző munkavállalókat gyakran kihagyják a tartós ápolás-gondozás ágazatára vonatkozó európai és tagállami szintű tervezésből. |
| --- | --- |

2.2.

A gondozottal együtt élő gondozók a tartós ápolással-gondozással foglalkozó munkaerő létszámilag jelentős, mégis marginalizálódott részét képezik. Jelentős körükben a mobilitás, ugyanakkor az ágazat munkaerő-hierarchiáján belül alacsony szinten helyezkednek el. A házi gondozást végző munkavállalókat gyakran kihagyják a tartós ápolás-gondozás ágazatára vonatkozó európai és tagállami szintű tervezésből.

| 2.3. | A házi gondozók pontos száma az adatok hiánya miatt nem ismert; az adatgyűjtési rendszerek gyakran nem veszik figyelembe őket. A rosszul elismert és javadalmazott ápoló-gondozó munkaerőt illetően a házi gondozók túl sokáig maradtak láthatatlanok a politikai döntéshozók számára. |
| --- | --- |

2.3.

A házi gondozók pontos száma az adatok hiánya miatt nem ismert; az adatgyűjtési rendszerek gyakran nem veszik figyelembe őket. A rosszul elismert és javadalmazott ápoló-gondozó munkaerőt illetően a házi gondozók túl sokáig maradtak láthatatlanok a politikai döntéshozók számára.

| 2.4. | A házi gondozást végző munkavállalók valamennyi tagállamban megtalálhatóak. Sokan közülük harmadik országokból származó migránsok, mások a saját országukban vagy külföldön dolgozó európai polgárok. Vannak, akik okmányokkal nem rendelkező migránsként, illegálisan dolgoznak, mások pedig körkörös vagy ideiglenes migráció keretében tevékenykednek. Jelentős részük bizonytalan munkakörülmények között dolgozik, ideértve a színlelt önfoglalkoztatást is. |
| --- | --- |

2.4.

A házi gondozást végző munkavállalók valamennyi tagállamban megtalálhatóak. Sokan közülük harmadik országokból származó migránsok, mások a saját országukban vagy külföldön dolgozó európai polgárok. Vannak, akik okmányokkal nem rendelkező migránsként, illegálisan dolgoznak, mások pedig körkörös vagy ideiglenes migráció keretében tevékenykednek. Jelentős részük bizonytalan munkakörülmények között dolgozik, ideértve a színlelt önfoglalkoztatást is.

| 2.5. | Mivel a gondozottal együtt élő gondozók foglalkozását illetően nem létezik fogalommeghatározás, helyzetük a háztartási alkalmazottakéval azonos (5). A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szerint a háztartási munkavégzés, amely magában foglalja az ápolás-gondozást is, az iparosodott országokban a teljes foglalkoztatás 5–9 %-át teszi ki (6). |
| --- | --- |

2.5.

Mivel a gondozottal együtt élő gondozók foglalkozását illetően nem létezik fogalommeghatározás, helyzetük a háztartási alkalmazottakéval azonos (5). A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szerint a háztartási munkavégzés, amely magában foglalja az ápolás-gondozást is, az iparosodott országokban a teljes foglalkoztatás 5–9 %-át teszi ki (6).

| 2.6. | Néhány tagállam az ILO 189. számú egyezményének aláírása révén előrelépést tett az okmányokkal nem rendelkező migráns gondozók helyzetének hivatalossá tétele és befogadása terén. |
| --- | --- |

2.6.

Néhány tagállam az ILO 189. számú egyezményének aláírása révén előrelépést tett az okmányokkal nem rendelkező migráns gondozók helyzetének hivatalossá tétele és befogadása terén.

| 2.7. | Az EGSZB már korábban is hozzájárult a tartós ápolásra-gondozásra vonatkozó politikai döntéshozatalhoz azáltal, hogy véleményeket készített a háztartási alkalmazottak munkával kapcsolatos jogairól (7), a szociális beruházások szükségességéről (8), valamint a tartós szociális gondozásról és az intézményesítettség csökkentéséről (9). A jelen vélemény ezekre az álláspontokra épít, és a gondozottal együtt élő gondozók megkülönböztetett helyzetére összpontosít. |
| --- | --- |

2.7.

Az EGSZB már korábban is hozzájárult a tartós ápolásra-gondozásra vonatkozó politikai döntéshozatalhoz azáltal, hogy véleményeket készített a háztartási alkalmazottak munkával kapcsolatos jogairól (7), a szociális beruházások szükségességéről (8), valamint a tartós szociális gondozásról és az intézményesítettség csökkentéséről (9). A jelen vélemény ezekre az álláspontokra épít, és a gondozottal együtt élő gondozók megkülönböztetett helyzetére összpontosít.

3.   Munkaerőhiány, megszorítások, migráció és a házi gondozók

| 3.1. | A házi gondozás gyorsan terjed, amire hatással van az, hogy egyre inkább előnyben részesítik az ápolás-gondozás otthon történő nyújtását, a bentlakásos gondozás költségei sokak számára nem megfizethetőek, és nem kerül sor az ápolási-gondozási infrastruktúrába való megfelelő beruházásokra. |
| --- | --- |

3.1.

A házi gondozás gyorsan terjed, amire hatással van az, hogy egyre inkább előnyben részesítik az ápolás-gondozás otthon történő nyújtását, a bentlakásos gondozás költségei sokak számára nem megfizethetőek, és nem kerül sor az ápolási-gondozási infrastruktúrába való megfelelő beruházásokra.

| 3.2. | A legtöbb tagállamban hozott megszorító intézkedések a tartós ápolás-gondozás területén tovább csökkentették az egyébként is korlátozott infrastruktúra- és munkaerő-ellátást. Az EGSZB úgy véli, hogy a tartós ápolás-gondozás terén való beruházásra pozitív szemlélettel, gazdasági lehetőségként, valamint a munkahelyteremtés, a családok szociális támogatása és a nemek közötti egyenlőség kiemelt területeként kell tekinteni. Az ágazatban megvalósuló beruházások fokozzák a munkaerőpiaci részvételi arányt és lehetséges kiutat biztosítanak a gazdasági válságból (10). |
| --- | --- |

3.2.

A legtöbb tagállamban hozott megszorító intézkedések a tartós ápolás-gondozás területén tovább csökkentették az egyébként is korlátozott infrastruktúra- és munkaerő-ellátást. Az EGSZB úgy véli, hogy a tartós ápolás-gondozás terén való beruházásra pozitív szemlélettel, gazdasági lehetőségként, valamint a munkahelyteremtés, a családok szociális támogatása és a nemek közötti egyenlőség kiemelt területeként kell tekinteni. Az ágazatban megvalósuló beruházások fokozzák a munkaerőpiaci részvételi arányt és lehetséges kiutat biztosítanak a gazdasági válságból (10).

| 3.3. | Számos tagállamban munkaerőhiány jellemzi az ápolási-gondozási foglalkozásokat. A legális, valamint az okmányokkal nem rendelkező gondozók felvétele enyhíti a tartós ápolás-gondozás területén megmutatkozó munkaerőhiányt. Kiváltképp a dél-európai ápolási-gondozási rendszerek veszik fokozottan igénybe a házi gondozást végző munkavállalókat. Olaszországban a migráns házi gondozók a házi segítségnyújtásban dolgozók közel háromnegyedét teszik ki (11). |
| --- | --- |

3.3.

Számos tagállamban munkaerőhiány jellemzi az ápolási-gondozási foglalkozásokat. A legális, valamint az okmányokkal nem rendelkező gondozók felvétele enyhíti a tartós ápolás-gondozás területén megmutatkozó munkaerőhiányt. Kiváltképp a dél-európai ápolási-gondozási rendszerek veszik fokozottan igénybe a házi gondozást végző munkavállalókat. Olaszországban a migráns házi gondozók a házi segítségnyújtásban dolgozók közel háromnegyedét teszik ki (11).

| 3.4. | A közép- és kelet-európai országokra ugyancsak hatással van az ápolási-gondozási ágazat munkaerőhiánya, valamint az ápolás-gondozás iránt Nyugat-Európában egyre növekvő kereslet. Például Lengyelország számos házi gondozót biztosít más országok számára, bár a hazai ápolási-gondozási munkaereje is megfogyatkozott. Erre a hiányra az nyújt megoldást, hogy Ukrajnából és más EU-n kívüli országokból érkeznek munkavállalók Lengyelországba. |
| --- | --- |

3.4.

A közép- és kelet-európai országokra ugyancsak hatással van az ápolási-gondozási ágazat munkaerőhiánya, valamint az ápolás-gondozás iránt Nyugat-Európában egyre növekvő kereslet. Például Lengyelország számos házi gondozót biztosít más országok számára, bár a hazai ápolási-gondozási munkaereje is megfogyatkozott. Erre a hiányra az nyújt megoldást, hogy Ukrajnából és más EU-n kívüli országokból érkeznek munkavállalók Lengyelországba.

| 3.5. | Annak ellenére, hogy egyre inkább tudatában vagyunk az ápolási-gondozási ágazat gazdasági jólétben betöltött fontos szerepének, a házi gondozás európai gazdasághoz való hozzájárulásának mértéke továbbra is felméretlen. Egy egész Európára kiterjedő kutatásnak kellene foglalkoznia ezzel. |
| --- | --- |

3.5.

Annak ellenére, hogy egyre inkább tudatában vagyunk az ápolási-gondozási ágazat gazdasági jólétben betöltött fontos szerepének, a házi gondozás európai gazdasághoz való hozzájárulásának mértéke továbbra is felméretlen. Egy egész Európára kiterjedő kutatásnak kellene foglalkoznia ezzel.

| 3.6. | Számos európai nő kerül két tűz közé, amikor elvárják tőlük, hogy szüleikről és gyermekeikről is gondoskodjanak. Erre a feladatra egyre nagyobb mértékben vesznek igénybe fizetett gondozókat. A globalizálódó ápolási-gondozási munka világában mindez a globális ápolási-gondozási láncok megjelenéséhez vezet (12). A munkaügyi okokból útra kelő, gondozást végző migráns munkavállalóknak gyakran a saját családtagjaik számára kell gondozókat találniuk, és olyan gondozókat alkalmaznak, akik másik, rendszerint szegényebb környezetből érkeznek. |
| --- | --- |

3.6.

Számos európai nő kerül két tűz közé, amikor elvárják tőlük, hogy szüleikről és gyermekeikről is gondoskodjanak. Erre a feladatra egyre nagyobb mértékben vesznek igénybe fizetett gondozókat. A globalizálódó ápolási-gondozási munka világában mindez a globális ápolási-gondozási láncok megjelenéséhez vezet (12). A munkaügyi okokból útra kelő, gondozást végző migráns munkavállalóknak gyakran a saját családtagjaik számára kell gondozókat találniuk, és olyan gondozókat alkalmaznak, akik másik, rendszerint szegényebb környezetből érkeznek.

4.   A házi gondozást végző munkavállalók munkakörülményei

| 4.1. | A házi gondozást végző munkavállalók alacsony státusa azon a nemek közötti egyenlőtlenségekkel kapcsolatos feltevésen alapul, hogy az ápolás-gondozás alacsony képzettséget igénylő, „női munka”. Ezt tartja fenn a migráns nők strukturális marginalizációja is. Számos munkával kapcsolatos felmérésben a háztartási alkalmazottakat az alacsonyan képzettek vagy a képzetlenek közé sorolják be. Pedig a házi gondozást végző munkavállalók jelentős része rendelkezik olyan készségekkel és képesítésekkel, amelyek sokévi tapasztalataikból vagy el nem ismert formális képzési és akkreditációs programokból erednek. A házi gondozást végző munkavállalóktól felvételük előtt gyakran megkövetelik az ápolási-gondozási tapasztalat bizonyítását és a képesítések bemutatását, miközben munkakörülményeik nem tükrözik ezt. |
| --- | --- |

4.1.

A házi gondozást végző munkavállalók alacsony státusa azon a nemek közötti egyenlőtlenségekkel kapcsolatos feltevésen alapul, hogy az ápolás-gondozás alacsony képzettséget igénylő, „női munka”. Ezt tartja fenn a migráns nők strukturális marginalizációja is. Számos munkával kapcsolatos felmérésben a háztartási alkalmazottakat az alacsonyan képzettek vagy a képzetlenek közé sorolják be. Pedig a házi gondozást végző munkavállalók jelentős része rendelkezik olyan készségekkel és képesítésekkel, amelyek sokévi tapasztalataikból vagy el nem ismert formális képzési és akkreditációs programokból erednek. A házi gondozást végző munkavállalóktól felvételük előtt gyakran megkövetelik az ápolási-gondozási tapasztalat bizonyítását és a képesítések bemutatását, miközben munkakörülményeik nem tükrözik ezt.

| 4.2. | Számos házi gondozó szembesül szabályozatlan munkafeltételekkel, sokan pedig illegálisan dolgoznak. Gyakran kirekesztik őket a munkával kapcsolatos jogaik gyakorlásából és kizsákmányolják őket. Előfordul, hogy a munkakörülmények a modern kori rabszolgatartáshoz hasonlatosak: a munkavállalókat elszigetelik, erőszaknak vagy bántalmazásnak teszik ki őket, arra kényszerítik őket, hogy a hét valamennyi napján, a nap huszonnégy órájában dolgozzanak, és nem biztosítják számukra az alapvető életkörülményeket sem, például a saját személyes életteret. Mások színlelt önfoglalkoztatás formájában dolgoznak. Sok esetben a munkaügyi és más állami felügyelőségek, valamint a szakszervezetek nem kereshetik fel a gondozókat munkahelyükön (azaz a magánlakásokban). |
| --- | --- |

4.2.

Számos házi gondozó szembesül szabályozatlan munkafeltételekkel, sokan pedig illegálisan dolgoznak. Gyakran kirekesztik őket a munkával kapcsolatos jogaik gyakorlásából és kizsákmányolják őket. Előfordul, hogy a munkakörülmények a modern kori rabszolgatartáshoz hasonlatosak: a munkavállalókat elszigetelik, erőszaknak vagy bántalmazásnak teszik ki őket, arra kényszerítik őket, hogy a hét valamennyi napján, a nap huszonnégy órájában dolgozzanak, és nem biztosítják számukra az alapvető életkörülményeket sem, például a saját személyes életteret. Mások színlelt önfoglalkoztatás formájában dolgoznak. Sok esetben a munkaügyi és más állami felügyelőségek, valamint a szakszervezetek nem kereshetik fel a gondozókat munkahelyükön (azaz a magánlakásokban).

| 4.3. | A házi gondozók helyzetének rendezésére és legalizálására irányuló intézkedéseket támogatni kell, hogy biztosítsuk az ápolási-gondozási ágazathoz vezető törvényes útvonalakat. Ez a megközelítés nem példa nélküli. Spanyolországban és Olaszországban 2002 óta közel 500 000 okmánnyal nem rendelkező háztartási alkalmazott helyzetét rendezték (13). Olyan munkaerő-migrációs politikákat kell kidolgozni, amelyek egyenlő bánásmódot és a munkáltatóváltás jogát biztosítva lehetővé teszik harmadik országok állampolgárai számára, hogy az ápolási-gondozási ágazatban rendszeres munkát vállaljanak. |
| --- | --- |

4.3.

A házi gondozók helyzetének rendezésére és legalizálására irányuló intézkedéseket támogatni kell, hogy biztosítsuk az ápolási-gondozási ágazathoz vezető törvényes útvonalakat. Ez a megközelítés nem példa nélküli. Spanyolországban és Olaszországban 2002 óta közel 500 000 okmánnyal nem rendelkező háztartási alkalmazott helyzetét rendezték (13). Olyan munkaerő-migrációs politikákat kell kidolgozni, amelyek egyenlő bánásmódot és a munkáltatóváltás jogát biztosítva lehetővé teszik harmadik országok állampolgárai számára, hogy az ápolási-gondozási ágazatban rendszeres munkát vállaljanak.

| 4.4. | A házi gondozást végző munkavállalók a tartós ápolással-gondozással foglalkozó munkaerő egyik legmobilisabb részét képezik. A közép- és kelet-európai országokból származó házi gondozók többnyire középkorú, saját családi kötelezettségekkel is rendelkező nők (14). Általában egyszerre legfeljebb három hónapot dolgoznak nyugat-európai országokban, majd visszatérnek saját országukba. |
| --- | --- |

4.4.

A házi gondozást végző munkavállalók a tartós ápolással-gondozással foglalkozó munkaerő egyik legmobilisabb részét képezik. A közép- és kelet-európai országokból származó házi gondozók többnyire középkorú, saját családi kötelezettségekkel is rendelkező nők (14). Általában egyszerre legfeljebb három hónapot dolgoznak nyugat-európai országokban, majd visszatérnek saját országukba.

| 4.5. | A képesített házi gondozók fogadó országokba történő migrációja jelentős munkaerő-elszívást jelent a származási országok szemszögéből. Ha a munkavállalók képesítéseit nem ismerik el a fogadó országokban, az társadalmi és gazdasági veszteséget jelent egy olyan időszakban, amikor az európai és a globális egészségügyi ellátási ágazat egyaránt átfogó munkaerőhiánnyal küzd. |
| --- | --- |

4.5.

A képesített házi gondozók fogadó országokba történő migrációja jelentős munkaerő-elszívást jelent a származási országok szemszögéből. Ha a munkavállalók képesítéseit nem ismerik el a fogadó országokban, az társadalmi és gazdasági veszteséget jelent egy olyan időszakban, amikor az európai és a globális egészségügyi ellátási ágazat egyaránt átfogó munkaerőhiánnyal küzd.

| 4.6. | Mindezek a körülmények azt tükrözik, hogy a jelenlegi európai és tagállami szintű jogi keretek nem védik megfelelően a gondozottal együtt élő gondozók jogait. |
| --- | --- |

4.6.

Mindezek a körülmények azt tükrözik, hogy a jelenlegi európai és tagállami szintű jogi keretek nem védik megfelelően a gondozottal együtt élő gondozók jogait.

| 4.7. | A tagállamoknak ösztönözniük és támogatniuk kell a házi gondozást végző munkavállalókat abban, hogy elkerüljék az illegális munkavállalást. |
| --- | --- |

4.7.

A tagállamoknak ösztönözniük és támogatniuk kell a házi gondozást végző munkavállalókat abban, hogy elkerüljék az illegális munkavállalást.

5.   A gondozásban részesülők és családjaik szerepe

| 5.1. | A gondozásban részesülők és családjaik nehézségekbe ütköznek a gondozást végző munkavállalók keresése során. Az esetek többségében a gondozók felvétele a család, valamint a barátok informális hálózatán keresztül zajlik. Gyakran kevés garancia van az ilyen körülmények között felvett gondozó által végzett munka minőségére. A családok gyakran kerülnek szembe azzal a problémával, hogy nincs egyértelmű iránymutatás a számukra arra vonatkozóan, hogy hogyan kell a gondozókat legálisan foglalkoztatni. |
| --- | --- |

5.1.

A gondozásban részesülők és családjaik nehézségekbe ütköznek a gondozást végző munkavállalók keresése során. Az esetek többségében a gondozók felvétele a család, valamint a barátok informális hálózatán keresztül zajlik. Gyakran kevés garancia van az ilyen körülmények között felvett gondozó által végzett munka minőségére. A családok gyakran kerülnek szembe azzal a problémával, hogy nincs egyértelmű iránymutatás a számukra arra vonatkozóan, hogy hogyan kell a gondozókat legálisan foglalkoztatni.

| 5.2. | A gondozásban részesülőknek és családjaiknak az államtól kellene megfelelő támogatást kapniuk. Rövid távon ennek magában kellene foglalnia a házi gondozók foglalkoztatásával és szociális jogaival kapcsolatos tájékoztató kampányt, illetve a folyamatos támogatást. Hosszú távon a tagállamoknak lépéseket kell tenniük a felügyelet, illetve egy közvetítő biztosítására, így segítve a gondozásban részesülőknek abban, hogy házi gondozást végző munkavállalót találjanak. |
| --- | --- |

5.2.

A gondozásban részesülőknek és családjaiknak az államtól kellene megfelelő támogatást kapniuk. Rövid távon ennek magában kellene foglalnia a házi gondozók foglalkoztatásával és szociális jogaival kapcsolatos tájékoztató kampányt, illetve a folyamatos támogatást. Hosszú távon a tagállamoknak lépéseket kell tenniük a felügyelet, illetve egy közvetítő biztosítására, így segítve a gondozásban részesülőknek abban, hogy házi gondozást végző munkavállalót találjanak.

| 5.3. | A gondozásban részesülők és családjaik részére számos támogatási szolgáltatást kellene biztosítani a gondozott és a család igényeinek megfelelően, köztük részmunkaidős vagy teljes munkaidős házi gondozási szolgáltatásokat. Valamennyi gondozási forma esetében biztosítani kell a tisztességes feltételeket a foglalkoztatottak vagy önfoglalkoztatók számára. |
| --- | --- |

5.3.

A gondozásban részesülők és családjaik részére számos támogatási szolgáltatást kellene biztosítani a gondozott és a család igényeinek megfelelően, köztük részmunkaidős vagy teljes munkaidős házi gondozási szolgáltatásokat. Valamennyi gondozási forma esetében biztosítani kell a tisztességes feltételeket a foglalkoztatottak vagy önfoglalkoztatók számára.

| 5.4. | A gondozásban részesülőket és családjaikat is ösztönözni kell arra, hogy jobban tudatában legyenek a házi gondozók szükségleteinek, és munkavállalókként kezeljék őket, akiket tisztelet és jogok illetnek meg. A gondozói munkavégzés mind fizikálisan, mind érzelmileg sok erőfeszítést követel. A házi gondozást végző munkavállalók számára megfelelő szállást és személyes teret kell biztosítani, valamint az alkalmazottként dolgozó gondozók esetében tiszteletben kell tartani a munka- és készenléti idejükkel kapcsolatos korlátozásokat. |
| --- | --- |

5.4.

A gondozásban részesülőket és családjaikat is ösztönözni kell arra, hogy jobban tudatában legyenek a házi gondozók szükségleteinek, és munkavállalókként kezeljék őket, akiket tisztelet és jogok illetnek meg. A gondozói munkavégzés mind fizikálisan, mind érzelmileg sok erőfeszítést követel. A házi gondozást végző munkavállalók számára megfelelő szállást és személyes teret kell biztosítani, valamint az alkalmazottként dolgozó gondozók esetében tiszteletben kell tartani a munka- és készenléti idejükkel kapcsolatos korlátozásokat.

| 5.5. | Ugyanakkor a gondozásban részesülők megfelelő ellátásra vonatkozó jogait is tiszteletben kell tartani. Ez különösen igaz a kiszolgáltatott helyzetben lévők és különleges szükségletekkel rendelkezők – többek között a demenciában szenvedők – esetében. |
| --- | --- |

5.5.

Ugyanakkor a gondozásban részesülők megfelelő ellátásra vonatkozó jogait is tiszteletben kell tartani. Ez különösen igaz a kiszolgáltatott helyzetben lévők és különleges szükségletekkel rendelkezők – többek között a demenciában szenvedők – esetében.

6.   A munkáltatók szerepe

| 6.1. | Egyre több kisvállalkozás, köztük munkaközvetítő ügynökség vesz részt a nagyon szabályozatlan informális ágazat mellett a formális házi gondozási ágazatban is. |
| --- | --- |

6.1.

Egyre több kisvállalkozás, köztük munkaközvetítő ügynökség vesz részt a nagyon szabályozatlan informális ágazat mellett a formális házi gondozási ágazatban is.

| 6.2. | Az ápolási-gondozási ágazat hozzájárulhat ahhoz, hogy tisztességes munkalehetőségek jöjjenek létre magánháztartásokban, és hogy növekedjen az európai gazdaság. Kizárólag minőségi munkahelyek tudják biztosítani a színvonalas gondozási szolgáltatások nyújtását. |
| --- | --- |

6.2.

Az ápolási-gondozási ágazat hozzájárulhat ahhoz, hogy tisztességes munkalehetőségek jöjjenek létre magánháztartásokban, és hogy növekedjen az európai gazdaság. Kizárólag minőségi munkahelyek tudják biztosítani a színvonalas gondozási szolgáltatások nyújtását.

| 6.3. | A házi gondozást végző munkavállalók határokon átnyúló foglalkoztatásával kapcsolatos szabályozás hiánya lehetővé teszi, hogy egyes vállalkozások alacsonyabb árakat kínáljanak ugyanazért a munkáért, ami hozzájárul a szociális dömpinghez. Mindez különösen szembetűnő a házi gondozókat Nyugat-Európába küldő lengyel vagy szlovák ügynökségek esetében (15). Ezen tisztességtelen versenyhelyzet fennmaradása káros hatással van a munkavállalókra, a munkáltatókra és az európai gazdaságra. |
| --- | --- |

6.3.

A házi gondozást végző munkavállalók határokon átnyúló foglalkoztatásával kapcsolatos szabályozás hiánya lehetővé teszi, hogy egyes vállalkozások alacsonyabb árakat kínáljanak ugyanazért a munkáért, ami hozzájárul a szociális dömpinghez. Mindez különösen szembetűnő a házi gondozókat Nyugat-Európába küldő lengyel vagy szlovák ügynökségek esetében (15). Ezen tisztességtelen versenyhelyzet fennmaradása káros hatással van a munkavállalókra, a munkáltatókra és az európai gazdaságra.

| 7. | A civil társadalom szerepe |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | A közösségi alapú szervezetek, vallási csoportok (16) a köz- és magánszférabeli munkáltatókkal együtt mindenféle szinten kulcsfontosságú szerepet játszanak az ápolás-gondozás biztosításában. Számos közösségi alapú szervezet hozzájárult a migráns házi gondozók helyzetének rendezéséhez (17). |
| --- | --- |

7.1.

A közösségi alapú szervezetek, vallási csoportok (16) a köz- és magánszférabeli munkáltatókkal együtt mindenféle szinten kulcsfontosságú szerepet játszanak az ápolás-gondozás biztosításában. Számos közösségi alapú szervezet hozzájárult a migráns házi gondozók helyzetének rendezéséhez (17).

| 7.2. | Ennek ellenére számos tagállamban nem megfelelő a gondozás támogatása. A legutóbbi gazdasági válság azt eredményezte, hogy Európa-szerte nem elegendőek a gondozási szolgáltatásokkal kapcsolatos beruházások, ami az ápolás-gondozás minőségének és a munkakörülményeknek a romlását magában foglaló kedvezőtlen tendenciák kialakulásához vezetett. |
| --- | --- |

7.2.

Ennek ellenére számos tagállamban nem megfelelő a gondozás támogatása. A legutóbbi gazdasági válság azt eredményezte, hogy Európa-szerte nem elegendőek a gondozási szolgáltatásokkal kapcsolatos beruházások, ami az ápolás-gondozás minőségének és a munkakörülményeknek a romlását magában foglaló kedvezőtlen tendenciák kialakulásához vezetett.

| 7.3. | A gondozókat képviselő szervezetek számára megfelelő finanszírozást kellene nyújtani ahhoz, hogy kielégíthessük a gondozás iránti egyre növekvő keresletet. Tapasztalatukra tekintettel be kell vonni őket egy valódi társadalmi és civil párbeszédbe, melynek eredményeképpen számos ágazati szabályozás jöhet létre az ápolási-gondozási tevékenység szervezésének és nyújtásának módjáról. |
| --- | --- |

7.3.

A gondozókat képviselő szervezetek számára megfelelő finanszírozást kellene nyújtani ahhoz, hogy kielégíthessük a gondozás iránti egyre növekvő keresletet. Tapasztalatukra tekintettel be kell vonni őket egy valódi társadalmi és civil párbeszédbe, melynek eredményeképpen számos ágazati szabályozás jöhet létre az ápolási-gondozási tevékenység szervezésének és nyújtásának módjáról.

8.   A tagállamok és az Európai Unió szerepe

| 8.1. | Svédország jó példa a valamennyi érdekelt felet bevonó, magas szintű ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtására. Ez a rendszer az adókból finanszírozott, magas szintű állami támogatáson alapul (18). A például Franciaországban és Belgiumban bevezetett utalványrendszerek hozzájárultak a háztartási munkavégzés hivatalossá tételéhez, és egyes esetekben javították a háztartási szolgáltatásokat végző munkavállalók munkakörülményeit. Belgiumban ápolási-gondozási munka nem végezhető e rendszer keretében (19). |
| --- | --- |

8.1.

Svédország jó példa a valamennyi érdekelt felet bevonó, magas szintű ápolási-gondozási szolgáltatások nyújtására. Ez a rendszer az adókból finanszírozott, magas szintű állami támogatáson alapul (18). A például Franciaországban és Belgiumban bevezetett utalványrendszerek hozzájárultak a háztartási munkavégzés hivatalossá tételéhez, és egyes esetekben javították a háztartási szolgáltatásokat végző munkavállalók munkakörülményeit. Belgiumban ápolási-gondozási munka nem végezhető e rendszer keretében (19).

| 8.2. | Ausztria kialakított egy önfoglalkoztató házi gondozói rendszert, hogy kielégítse a hosszú távú ellátás iránti igényeket, és jogi követelményeket szabjon a szolgáltatásnyújtás minősége és keretfeltételei tekintetében. 2015-ben a minőségi színvonalat és az átláthatóságot érintő, további korrekciókat fogadtak el. A rendszert az osztrák lakosság széles köre veszi igénybe, az osztrák szakszervezetek azonban bírálják, mivel álláspontjuk szerint aláássa a foglalkoztatási normákat. |
| --- | --- |

8.2.

Ausztria kialakított egy önfoglalkoztató házi gondozói rendszert, hogy kielégítse a hosszú távú ellátás iránti igényeket, és jogi követelményeket szabjon a szolgáltatásnyújtás minősége és keretfeltételei tekintetében. 2015-ben a minőségi színvonalat és az átláthatóságot érintő, további korrekciókat fogadtak el. A rendszert az osztrák lakosság széles köre veszi igénybe, az osztrák szakszervezetek azonban bírálják, mivel álláspontjuk szerint aláássa a foglalkoztatási normákat.

| 8.3. | Mivel a minőségi gondozási szolgáltatások nyújtására vonatkozó bevált gyakorlatokon alapuló modellek nem minden esetben alkalmazhatóak teljes mértékben minden tagállamban, ezért valamennyi szakaszban az összes érdekelt felet magában foglaló, európai szinten koordinált holisztikus megközelítést kellene kialakítani. |
| --- | --- |

8.3.

Mivel a minőségi gondozási szolgáltatások nyújtására vonatkozó bevált gyakorlatokon alapuló modellek nem minden esetben alkalmazhatóak teljes mértékben minden tagállamban, ezért valamennyi szakaszban az összes érdekelt felet magában foglaló, európai szinten koordinált holisztikus megközelítést kellene kialakítani.

| 8.4. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az Európai Uniónak nyomon kell követnie az Európán belüli házi gondozói munkaerő-ellátást és a házi gondozók mobilitását, valamint elő kell mozdítania az átfogó ágazati kapacitás javítását célzó megközelítéseket a magas színvonalú ápolás-gondozás biztosítása és a tisztességes munkahelyek létrehozása érdekében. |
| --- | --- |

8.4.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az Európai Uniónak nyomon kell követnie az Európán belüli házi gondozói munkaerő-ellátást és a házi gondozók mobilitását, valamint elő kell mozdítania az átfogó ágazati kapacitás javítását célzó megközelítéseket a magas színvonalú ápolás-gondozás biztosítása és a tisztességes munkahelyek létrehozása érdekében.

| 8.5. | Az ápolás-gondozás terén Európában tapasztalható munkaerőhiány kérdését kiemelten kell kezelni az EU szakpolitikai menetrendjében. Figyelmet kell fordítani a gondozottal együtt élő gondozókra, akikről a jelenlegi politikai paradigmarendszer nagyrészt nem vesz tudomást. |
| --- | --- |

8.5.

Az ápolás-gondozás terén Európában tapasztalható munkaerőhiány kérdését kiemelten kell kezelni az EU szakpolitikai menetrendjében. Figyelmet kell fordítani a gondozottal együtt élő gondozókra, akikről a jelenlegi politikai paradigmarendszer nagyrészt nem vesz tudomást.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2010) 682 final: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52010DC0682&from=HU

1

(2)  Az ILO 189. számú egyezménye 2013. szeptember 5-én lépett hatályba, és eddig Belgium, Németország, Finnország, Írország, Olaszország, Portugália és Svájc, valamint 14 Európán kívüli ország ratifikálta.

2

(3)  UNI Europa UNICARE (2016).

3

(4)  Európai Bizottság (2013).

4

(5)  A háztartási munkavégzés az Eurostat meghatározásában magában foglalja a háztartási alkalmazottat – többek között szobalányt, szakácsot, pincért, komornyikot, mosónőt, kertészt, gondnokot, házvezetőnőt, gyermekgondozót, tanítót, titkárt stb. – foglalkoztató háztartások tevékenységét.

5

(6)  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (2012).

6

(7)  HL C 21., 2011.1.21., 39. o., HL C 12., 2015.1.15., 16. o., HL C 242., 2015.7.23., 9. o.

7

(8)  HL C 271., 2013.9.19., 91. o., HL C 226., 2014.7.16., 21. o.

8

(9)  HL C 332., 2015.10.8., 1. o.

9

(10)  HL C 226., 2014.7.16., 21. o.

10

(11)  Az Európai Parlament Kutatószolgálata (2016).

11

(12)  Hochschild, A. R.: Global Care Chains and Emotional Surplus Value, in: Hutton, W. és Giddens, A. (szerk.) On The Edge: Living with Global Capitalism, London, 2000.

12

On The Edge: Living with Global Capitalism

(13)  Platform az okmányokkal nem rendelkező bevándorlókkal kapcsolatos nemzetközi együttműködésért (2013).

13

(14)  Alina Badowska, egy házi gondozást végző munkavállaló vallomása (2016), SOC/535 közmeghallgatás.

14

(15)  A DGB tisztességes mobilitási projektjének tapasztalatai: http://www.faire-mobilitaet.de.

15

(16)  Konkrétan Németországban a Caritas és a Diakonie játszik fontos szerepet a házi gondozók és a gondozásban részesülők támogatásában.

16

(17)  Például: www.gfambh.com.

17

(18)  Sweden.se (2016).

18

(19)  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (2013).

19

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/14

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU biodiverzitás-politikája

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2016/C 487/03)

| Előadó: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Előadó:

Lutz RIBBE

| Közgyűlési határozat: | 21/01/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 05/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 156/31/22 |

Közgyűlési határozat:

21/01/2016

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

05/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

156/31/22

1.   Az EGSZB következtetéseinek és ajánlásainak összefoglalása

| 1.1. | Az EU biodiverzitás-politikája a betartatlan európai és nemzeti szintű politikai ígéretek klasszikus példája, annak ellenére, hogy a szóban forgó politika a problémás területeket és a megoldáshoz szükséges eszközöket is helyesen meghatározta, illetve létrehozta. |
| --- | --- |

1.1.

Az EU biodiverzitás-politikája a betartatlan európai és nemzeti szintű politikai ígéretek klasszikus példája, annak ellenére, hogy a szóban forgó politika a problémás területeket és a megoldáshoz szükséges eszközöket is helyesen meghatározta, illetve létrehozta.

| 1.2. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság kijelentésével, mely szerint a biodiverzitás védelme az éghajlatvédelemhez hasonló jelentőséggel bír. Nemcsak az állat- és növényfajták megőrzéséről van szó, hanem nem kevesebbről, mint az emberiség megélhetési feltételeinek fennmaradásáról. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság kijelentésével, mely szerint a biodiverzitás védelme az éghajlatvédelemhez hasonló jelentőséggel bír. Nemcsak az állat- és növényfajták megőrzéséről van szó, hanem nem kevesebbről, mint az emberiség megélhetési feltételeinek fennmaradásáról.

| 1.3. | Az EGSZB felszólít a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvek következetes és azonnali végrehajtására. Az EGSZB úgy véli, hogy a vízkeretirányelv következetes és azonnali végrehajtása is jelentősen hozzájárulna a biológiai sokféleség jobb megőrzéséhez. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB felszólít a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvek következetes és azonnali végrehajtására. Az EGSZB úgy véli, hogy a vízkeretirányelv következetes és azonnali végrehajtása is jelentősen hozzájárulna a biológiai sokféleség jobb megőrzéséhez.

| 1.4. | A tagállamoknak végre meg kell határozniuk az uniós jogszabályok végrehajtásából eredő tényleges pénzügyi szükségleteiket, az Európai Bizottságnak pedig rendelkezésre kell bocsátania a szükséges pénzügyi eszközöket. A biodiverzitás védelmének uniós alapokból, és elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) történő finanszírozása több szempontból is kudarcnak tekinthető, az EGSZB ezért felszólít egy külön költségvetési tétel létrehozására, amelyből a Natura 2000 hálózatok finanszírozását kell biztosítani. |
| --- | --- |

1.4.

A tagállamoknak végre meg kell határozniuk az uniós jogszabályok végrehajtásából eredő tényleges pénzügyi szükségleteiket, az Európai Bizottságnak pedig rendelkezésre kell bocsátania a szükséges pénzügyi eszközöket. A biodiverzitás védelmének uniós alapokból, és elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) történő finanszírozása több szempontból is kudarcnak tekinthető, az EGSZB ezért felszólít egy külön költségvetési tétel létrehozására, amelyből a Natura 2000 hálózatok finanszírozását kell biztosítani.

| 1.5. | Az EGSZB felszólít a biodiverzitás védelmében érintett valamennyi szakpolitikai terület közötti összhang kialakítására. Az EGSZB ezzel kapcsolatban elvárja, hogy már az ökológiai jelentőségű területek és esetleg a KAP félidős értékelését arra használják fel, hogy a KAP a jövőben célzottabban járuljon hozzá a biodiverzitással kapcsolatos célkitűzések megvalósításához. Az EGSZB úgy véli, hogy ehhez jelenleg az ökológiai jelentőségű területek esetében van szükség változásra, mégpedig azok kiterjedését és minőségét illetően. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB felszólít a biodiverzitás védelmében érintett valamennyi szakpolitikai terület közötti összhang kialakítására. Az EGSZB ezzel kapcsolatban elvárja, hogy már az ökológiai jelentőségű területek és esetleg a KAP félidős értékelését arra használják fel, hogy a KAP a jövőben célzottabban járuljon hozzá a biodiverzitással kapcsolatos célkitűzések megvalósításához. Az EGSZB úgy véli, hogy ehhez jelenleg az ökológiai jelentőségű területek esetében van szükség változásra, mégpedig azok kiterjedését és minőségét illetően.

| 1.6. | A környezetbarát infrastruktúra erősítése határozottan üdvözlendő. Ezzel összefüggésben az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki és hajtsanak végre egységes stratégiát a környezetbarát infrastruktúrára vonatkozóan. Az EU-nak ezenkívül beruházási prioritássá kellene tennie a környezetbarát infrastruktúra transzeurópai hálózatát (TEN-G). Ehhez is sürgősen rendelkezésre kell bocsátani meghatározott rendeltetésű forrásokat. |
| --- | --- |

1.6.

A környezetbarát infrastruktúra erősítése határozottan üdvözlendő. Ezzel összefüggésben az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki és hajtsanak végre egységes stratégiát a környezetbarát infrastruktúrára vonatkozóan. Az EU-nak ezenkívül beruházási prioritássá kellene tennie a környezetbarát infrastruktúra transzeurópai hálózatát (TEN-G). Ehhez is sürgősen rendelkezésre kell bocsátani meghatározott rendeltetésű forrásokat.

| 1.7. | Az uniós politikák az utóbbi évek során annak ellenére maradtak lényegében változatlanok, hogy az Európai Bizottság szolgálatai, a Környezetvédelmi Tanács, az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az EGSZB is számos alkalommal rámutatott azok következetlenségeire és bírálta azokat. Ugyanakkor, ha az EU a biodiverzitással kapcsolatos problémák megoldására kidolgozott saját javaslatait sem veszi komolyan és hajtja végre, akkor aligha meglepő, hogy a) a kívánt eredmények elmaradnak, és b) az érdekelt felek és a társadalom körében terjed a kiábrándultság. |
| --- | --- |

1.7.

Az uniós politikák az utóbbi évek során annak ellenére maradtak lényegében változatlanok, hogy az Európai Bizottság szolgálatai, a Környezetvédelmi Tanács, az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az EGSZB is számos alkalommal rámutatott azok következetlenségeire és bírálta azokat. Ugyanakkor, ha az EU a biodiverzitással kapcsolatos problémák megoldására kidolgozott saját javaslatait sem veszi komolyan és hajtja végre, akkor aligha meglepő, hogy a) a kívánt eredmények elmaradnak, és b) az érdekelt felek és a társadalom körében terjed a kiábrándultság.

| 1.8. | Az 1998., 2001., 2006. és 2010. évi különféle uniós biodiverzitási stratégiák és biodiverzitási cselekvési programok – amelyek mindegyike pontosan írta le a problémás kérdéseket, és megfelelő eszközöket kínált a megoldásra – ezért utólag túlnyomórészt hiábavalónak tekinthetők, mivel nem voltak alkalmasak arra, hogy valóra váltsák a politikai ígéreteket, és megállítsák a biodiverzitás társadalom okozta csökkenését. |
| --- | --- |

1.8.

Az 1998., 2001., 2006. és 2010. évi különféle uniós biodiverzitási stratégiák és biodiverzitási cselekvési programok – amelyek mindegyike pontosan írta le a problémás kérdéseket, és megfelelő eszközöket kínált a megoldásra – ezért utólag túlnyomórészt hiábavalónak tekinthetők, mivel nem voltak alkalmasak arra, hogy valóra váltsák a politikai ígéreteket, és megállítsák a biodiverzitás társadalom okozta csökkenését.

| 1.9. | Az EGSZB ezért – ahogy azt már az uniós biodiverzitással kapcsolatos korábbi véleményeiben számtalan esetben megtette – ismételten megállapítja, hogy a hiány a politikai akarat, nem pedig a jogszabályi alapok terén áll fenn. A hatályos jogszabályi alapok módosítása nem szükséges. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB ezért – ahogy azt már az uniós biodiverzitással kapcsolatos korábbi véleményeiben számtalan esetben megtette – ismételten megállapítja, hogy a hiány a politikai akarat, nem pedig a jogszabályi alapok terén áll fenn. A hatályos jogszabályi alapok módosítása nem szükséges.

2.   Háttér: az EU biodiverzitás-politikájának időrendje – és az EGSZB válaszlépései

| 2.1. | Azt követően, hogy az 1998. évi biodiverzitási stratégiában (1) megállapítást nyert, hogy „az Európai Unió gazdag biodiverzitása a századok során az emberi beavatkozás hatására fokozatosan csökkent”, és „ezek a beavatkozások rendkívüli méreteket öltöttek a legutóbbi évtizedekben”, 2001-ben az Európai Tanács által elfogadott fenntartható fejlődési stratégia (göteborgi stratégia) egyértelmű célokat tűzött ki, nevezetesen a biodiverzitás Európai Unión belüli csökkenésének 2010-ig való megállítását és az élőhelyek és a természetes ökoszisztémák helyreállítására irányuló lépések megtételét. |
| --- | --- |

2.1.

Azt követően, hogy az 1998. évi biodiverzitási stratégiában (1) megállapítást nyert, hogy „az Európai Unió gazdag biodiverzitása a századok során az emberi beavatkozás hatására fokozatosan csökkent”, és „ezek a beavatkozások rendkívüli méreteket öltöttek a legutóbbi évtizedekben”, 2001-ben az Európai Tanács által elfogadott fenntartható fejlődési stratégia (göteborgi stratégia) egyértelmű célokat tűzött ki, nevezetesen a biodiverzitás Európai Unión belüli csökkenésének 2010-ig való megállítását és az élőhelyek és a természetes ökoszisztémák helyreállítására irányuló lépések megtételét.

| 2.2. | Ezen célok végrehajtására 2001-ben biodiverzitási cselekvési tervet (2) adtak ki, majd 2006 májusában egy újabb biodiverzitási cselekvési terv (3) következett, amely azonban tartalmilag alig különbözött az előzőtől. |
| --- | --- |

2.2.

Ezen célok végrehajtására 2001-ben biodiverzitási cselekvési tervet (2) adtak ki, majd 2006 májusában egy újabb biodiverzitási cselekvési terv (3) következett, amely azonban tartalmilag alig különbözött az előzőtől.

| 2.3. | 2010 márciusában az EU állam- és kormányfői kénytelenek voltak belátni, hogy a 2001-ben vállalt ígéreteket nem tudják teljesíteni, mindezt több olyan cselekvési terv ellenére, amelyeket az EGSZB helyesnek és célravezetőnek ítélt. |
| --- | --- |

2.3.

2010 márciusában az EU állam- és kormányfői kénytelenek voltak belátni, hogy a 2001-ben vállalt ígéreteket nem tudják teljesíteni, mindezt több olyan cselekvési terv ellenére, amelyeket az EGSZB helyesnek és célravezetőnek ítélt.

| 2.4. | „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című európai bizottsági közlemény (4) alapján egy újabb, „a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiát” (5) fogadtak el, amely alapvetően ismét csak a korábbi cselekvési tervek ajánlásait és eszközeit határozta meg és a 2010. évi eredeti határidőt 2020-ra halasztotta. |
| --- | --- |

2.4.

„A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című európai bizottsági közlemény (4) alapján egy újabb, „a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiát” (5) fogadtak el, amely alapvetően ismét csak a korábbi cselekvési tervek ajánlásait és eszközeit határozta meg és a 2010. évi eredeti határidőt 2020-ra halasztotta.

| 2.5. | Ebben bizakodóan jelentették ki, hogy „a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia [...] az Uniót a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzéseinek és globális kötelezettségvállalásainak eléréséhez szükséges pályára állítja”. |
| --- | --- |

2.5.

Ebben bizakodóan jelentették ki, hogy „a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia [...] az Uniót a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzéseinek és globális kötelezettségvállalásainak eléréséhez szükséges pályára állítja”.

| 2.6. | Az EGSZB erről a stratégiáról is kifejtette nézeteit (6) és kritikai megjegyzéseket fűzött hozzá; többek között mély aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a „politikában eddig nem volt meg az erő, illetve az akarat az évek óta szükségesnek elismert intézkedések végrehajtásához, bár a közlemény ismét világossá teszi, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos következetes politikából a társadalom és a gazdaság ugyanúgy profitál. A tagállamok még az EU legfontosabb természetvédelmi irányelveit sem hajtották végre teljes körűen, még 32, illetve 19 évvel azok hatálybalépése után sem!” |
| --- | --- |

2.6.

Az EGSZB erről a stratégiáról is kifejtette nézeteit (6) és kritikai megjegyzéseket fűzött hozzá; többek között mély aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a „politikában eddig nem volt meg az erő, illetve az akarat az évek óta szükségesnek elismert intézkedések végrehajtásához, bár a közlemény ismét világossá teszi, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos következetes politikából a társadalom és a gazdaság ugyanúgy profitál. A tagállamok még az EU legfontosabb természetvédelmi irányelveit sem hajtották végre teljes körűen, még 32, illetve 19 évvel azok hatálybalépése után sem!”

| 2.7. | Az EGSZB számára akkoriban nem derült ki, „hogyan lehet áthidalni a politikai akarat eddigi hiányát. Ennyiben az előterjesztett biodiverzitás-stratégia nem jelent tényleges előrelépést. A közleménnyel kapcsolatban a Miniszterek Tanácsában eddig elhangzott viták azt mutatják, hogy még mindig messze vagyunk attól, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikát más szakpolitikákba integráljuk.” |
| --- | --- |

2.7.

Az EGSZB számára akkoriban nem derült ki, „hogyan lehet áthidalni a politikai akarat eddigi hiányát. Ennyiben az előterjesztett biodiverzitás-stratégia nem jelent tényleges előrelépést. A közleménnyel kapcsolatban a Miniszterek Tanácsában eddig elhangzott viták azt mutatják, hogy még mindig messze vagyunk attól, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikát más szakpolitikákba integráljuk.”

| 2.8. | Az EGSZB már ekkor úgy vélte, hogy a legfontosabb, hogy az akkoriban küszöbön álló politikai reformfolyamatokban (például a halászati, az agrár-, a közlekedés-, az energia- és a kohéziós politika terén) szoros kapcsolatot alakítsanak ki a biodiverzitás-stratégiával. Mindazonáltal továbbra is jelentős hiányokat állapított meg, és arra a következtetésre jutott, hogy „(a)z Európai Bizottságnak komolyabban kell vennie saját biodiverzitás-stratégiáját!” |
| --- | --- |

2.8.

Az EGSZB már ekkor úgy vélte, hogy a legfontosabb, hogy az akkoriban küszöbön álló politikai reformfolyamatokban (például a halászati, az agrár-, a közlekedés-, az energia- és a kohéziós politika terén) szoros kapcsolatot alakítsanak ki a biodiverzitás-stratégiával. Mindazonáltal továbbra is jelentős hiányokat állapított meg, és arra a következtetésre jutott, hogy „(a)z Európai Bizottságnak komolyabban kell vennie saját biodiverzitás-stratégiáját!”

| 2.9. | Alig telt el négy év, és az új uniós biodiverzitási stratégiában foglalt kijelentésből – mely szerint megtalálták a helyes utat, és végre megállítják a biodiverzitás csökkenését – kevés maradt. Egyértelműen ezt támasztja alá a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia félidős értékelése (7) is. |
| --- | --- |

2.9.

Alig telt el négy év, és az új uniós biodiverzitási stratégiában foglalt kijelentésből – mely szerint megtalálták a helyes utat, és végre megállítják a biodiverzitás csökkenését – kevés maradt. Egyértelműen ezt támasztja alá a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia félidős értékelése (7) is.

3.   A biológiai sokféleséggel kapcsolatos aktuális stratégia félidős értékelése

| 3.1. | A stratégia hat, egyértelműen meghatározott célt és összesen 20 intézkedést foglal magában. A félidős értékelés kifejti: |
| --- | --- |

3.1.

A stratégia hat, egyértelműen meghatározott célt és összesen 20 intézkedést foglal magában. A félidős értékelés kifejti:

| 3.1.1. | az 1. cél (az uniós természetvédelmi jogszabályok hatálya alá tartozó valamennyi faj és élőhely helyzete romlásának megállítása, valamint helyzetük számottevő és mérhető javítása) kapcsán, hogy értek el némi előrelépést, azonban ezek túl lassan következtek be ahhoz, hogy a célkitűzés megvalósítható legyen. Elsősorban a Natura 2000 hálózat tengeri területeken való kialakítása, a Natura 2000 területek hatékony kezelésének biztosítása és a Natura 2000 hálózat támogatásához szükséges pénzügyi források biztosítása terén vannak hiányosságok. És ha a szárazföldi területek Natura 2000 hálózata „nagy mértékben” kialakult is, 2012-ben csak a Natura 2000 területek 58 %-a rendelkezett kezelési tervvel, vagy volt kidolgozás alatt ilyen terv. |
| --- | --- |

3.1.1.

az 1. cél (az uniós természetvédelmi jogszabályok hatálya alá tartozó valamennyi faj és élőhely helyzete romlásának megállítása, valamint helyzetük számottevő és mérhető javítása) kapcsán, hogy értek el némi előrelépést, azonban ezek túl lassan következtek be ahhoz, hogy a célkitűzés megvalósítható legyen. Elsősorban a Natura 2000 hálózat tengeri területeken való kialakítása, a Natura 2000 területek hatékony kezelésének biztosítása és a Natura 2000 hálózat támogatásához szükséges pénzügyi források biztosítása terén vannak hiányosságok. És ha a szárazföldi területek Natura 2000 hálózata „nagy mértékben” kialakult is, 2012-ben csak a Natura 2000 területek 58 %-a rendelkezett kezelési tervvel, vagy volt kidolgozás alatt ilyen terv.

| 3.1.2. | a 2. cél (a zöld infrastruktúra létrehozása és a romlásnak indult ökoszisztémák legalább 15 %-ának helyreállítása révén maradjanak fenn és 2020-ra javuljanak az ökoszisztémák és a szolgáltatásaik) kapcsán, hogy az eddig meghozott intézkedések „még nem” tudták megállítani „az ökoszisztémák és szolgáltatásaik romlásának tendenciáját”. |
| --- | --- |

3.1.2.

a 2. cél (a zöld infrastruktúra létrehozása és a romlásnak indult ökoszisztémák legalább 15 %-ának helyreállítása révén maradjanak fenn és 2020-ra javuljanak az ökoszisztémák és a szolgáltatásaik) kapcsán, hogy az eddig meghozott intézkedések „még nem” tudták megállítani „az ökoszisztémák és szolgáltatásaik romlásának tendenciáját”.

| 3.1.3. | a 3. cél (a biológiai sokféleség fokozásában a mezőgazdaság és az erdészet által játszott szerep növelése) kapcsán, hogy nem történt jelentős előrelépés, és „a mezőgazdasághoz kötődő uniós jelentőségű fajok és élőhelyek helyzetének folyamatos romlása azt jelzi, hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség a biológiai sokféleség e területeken történő megőrzéséhez és javításához. A közös agrárpolitika (KAP) kulcsszerepet tölt be ebben a folyamatban a vonatkozó környezetvédelmi politikákkal karöltve”. Ugyan időközben számos eszköz létrejött e téren, ezeket azonban a tagállamoknak „a lehető legnagyobb mértékben” ki is kell használniuk. Ezek kizárólag „szélesebb körben alkalmazva” állíthatják vissza az Európai Uniót a cél 2020-ra történő elérésének pályájára. Összességében „sokkal nagyobb erőfeszítésekre van szükség”. |
| --- | --- |

3.1.3.

a 3. cél (a biológiai sokféleség fokozásában a mezőgazdaság és az erdészet által játszott szerep növelése) kapcsán, hogy nem történt jelentős előrelépés, és „a mezőgazdasághoz kötődő uniós jelentőségű fajok és élőhelyek helyzetének folyamatos romlása azt jelzi, hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség a biológiai sokféleség e területeken történő megőrzéséhez és javításához. A közös agrárpolitika (KAP) kulcsszerepet tölt be ebben a folyamatban a vonatkozó környezetvédelmi politikákkal karöltve”. Ugyan időközben számos eszköz létrejött e téren, ezeket azonban a tagállamoknak „a lehető legnagyobb mértékben” ki is kell használniuk. Ezek kizárólag „szélesebb körben alkalmazva” állíthatják vissza az Európai Uniót a cél 2020-ra történő elérésének pályájára. Összességében „sokkal nagyobb erőfeszítésekre van szükség”.

| 3.1.4. | a 4. cél (a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása) kapcsán, hogy ugyan „jelentős előrelépés történt a [...] szakpolitikai keret meghatározásában”, [...] „a szakpolitika végrehajtása mindazonáltal egyenlőtlen volt az Európai Unióban, és továbbra is komoly kihívást jelent biztosítani, hogy a célkitűzések az ütemtervnek megfelelően valósuljanak meg. 2013-ban a legnagyobb fenntartható hozam szempontjából értékelt állományok alig több mint 50 %-át halászták fenntarthatóan”. Valamennyi (!) európai tengerben tovább romlik a helyzet. |
| --- | --- |

3.1.4.

a 4. cél (a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása) kapcsán, hogy ugyan „jelentős előrelépés történt a [...] szakpolitikai keret meghatározásában”, [...] „a szakpolitika végrehajtása mindazonáltal egyenlőtlen volt az Európai Unióban, és továbbra is komoly kihívást jelent biztosítani, hogy a célkitűzések az ütemtervnek megfelelően valósuljanak meg. 2013-ban a legnagyobb fenntartható hozam szempontjából értékelt állományok alig több mint 50 %-át halászták fenntarthatóan”. Valamennyi (!) európai tengerben tovább romlik a helyzet.

| 3.1.5. | az 5. cél (az invazív idegen fajok elleni küzdelem) kapcsán, hogy ez az egyetlen cél, ahol az EU „jól halad”, és várhatóan megvalósul a 2020-as célkitűzés. |
| --- | --- |

3.1.5.

az 5. cél (az invazív idegen fajok elleni küzdelem) kapcsán, hogy ez az egyetlen cél, ahol az EU „jól halad”, és várhatóan megvalósul a 2020-as célkitűzés.

| 3.1.6. | a 6. cél (hozzájárulás a biológiai sokféleség globális csökkenésének megállításához) kapcsán, hogy „az előrehaladás mindazonáltal elégtelen az uniós fogyasztási minták által a bolygó biológiai sokféleségére gyakorolt hatás mérsékléséhez”, és „a jelenlegi erőfeszítések nem feltétlenül elegendőek a biológiai sokféleségre vonatkozó aichi célok határidőre történő eléréséhez”. |
| --- | --- |

3.1.6.

a 6. cél (hozzájárulás a biológiai sokféleség globális csökkenésének megállításához) kapcsán, hogy „az előrehaladás mindazonáltal elégtelen az uniós fogyasztási minták által a bolygó biológiai sokféleségére gyakorolt hatás mérsékléséhez”, és „a jelenlegi erőfeszítések nem feltétlenül elegendőek a biológiai sokféleségre vonatkozó aichi célok határidőre történő eléréséhez”.

| 3.2. | Ez a kijózanító félidős értékelés éppen akkor készült, amikor az Európai Bizottság fontolóra vette a legfontosabb uniós természetvédelmi irányelvek, tehát az 1979. évi madárvédelmi és az 1992. évi élőhelyvédelmi irányelv alapvető felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

3.2.

Ez a kijózanító félidős értékelés éppen akkor készült, amikor az Európai Bizottság fontolóra vette a legfontosabb uniós természetvédelmi irányelvek, tehát az 1979. évi madárvédelmi és az 1992. évi élőhelyvédelmi irányelv alapvető felülvizsgálatát.

| 3.3. | Az EU madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvének célravezetőségi vizsgálatához fűzött szakértői jelentések (8) megerősítik azt, amit az EGSZB évek óta fáradhatatlanul ismétel: a jogszabályi alapok megfelelőek és nem tehetőek felelőssé a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések teljesítésének kudarcáért. A legnagyobb hiányosságok az átültetés elmaradásából, a természetvédelmi költségvetés hiányából, valamint az uniós politika következetlenségéből fakadnak. |
| --- | --- |

3.3.

Az EU madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvének célravezetőségi vizsgálatához fűzött szakértői jelentések (8) megerősítik azt, amit az EGSZB évek óta fáradhatatlanul ismétel: a jogszabályi alapok megfelelőek és nem tehetőek felelőssé a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések teljesítésének kudarcáért. A legnagyobb hiányosságok az átültetés elmaradásából, a természetvédelmi költségvetés hiányából, valamint az uniós politika következetlenségéből fakadnak.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB megismétli megállapításait, melyek szerint az EU-ban „a biológiai sokféleség megőrzését illetően nem a törvények, irányelvek, programok, mintaprojektek, politikai nyilatkozatok vagy útmutatások hiányoznak, hanem a megvalósítás és a valamennyi politikai cselekvési szinten összehangolt cselekvés”. Ezt a nézetet nemcsak az értékelő tanulmány, hanem a Környezetvédelmi Tanács 2015. december 16-i következtetései (9) is megerősítik, amelyek lényegében nem különböznek a Környezetvédelmi Tanács 2011. évi következtetéseitől. Amíg az irányelveket nem ültetik át teljesen, amíg a megfelelő pénzügyi forrásokat nem bocsátják rendelkezésre, illetve nem veszik igénybe, valamint amíg az egyéb uniós szakpolitikákat nem igazítják egységesen a biológiai sokféleség szempontjainak figyelembevételéhez, addig a kívánt eredmények nem érhetőek el. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB megismétli megállapításait, melyek szerint az EU-ban „a biológiai sokféleség megőrzését illetően nem a törvények, irányelvek, programok, mintaprojektek, politikai nyilatkozatok vagy útmutatások hiányoznak, hanem a megvalósítás és a valamennyi politikai cselekvési szinten összehangolt cselekvés”. Ezt a nézetet nemcsak az értékelő tanulmány, hanem a Környezetvédelmi Tanács 2015. december 16-i következtetései (9) is megerősítik, amelyek lényegében nem különböznek a Környezetvédelmi Tanács 2011. évi következtetéseitől. Amíg az irányelveket nem ültetik át teljesen, amíg a megfelelő pénzügyi forrásokat nem bocsátják rendelkezésre, illetve nem veszik igénybe, valamint amíg az egyéb uniós szakpolitikákat nem igazítják egységesen a biológiai sokféleség szempontjainak figyelembevételéhez, addig a kívánt eredmények nem érhetőek el.

| 4.2. | Új stratégiai dokumentumok és cselekvési tervek és/vagy a jogszabályi keretek átdolgozása nem változtat mindezen, sokkal inkább csak a politikai döntéshozatali tevékenység látszatát kelti, ami semmire sem vezet, amíg a valódi problémát, a végrehajtás elmaradását nem orvosolják. |
| --- | --- |

4.2.

Új stratégiai dokumentumok és cselekvési tervek és/vagy a jogszabályi keretek átdolgozása nem változtat mindezen, sokkal inkább csak a politikai döntéshozatali tevékenység látszatát kelti, ami semmire sem vezet, amíg a valódi problémát, a végrehajtás elmaradását nem orvosolják.

| 4.3. | A biológiai sokféleség sikeres megőrzéséhez többféle megközelítésre van szükség: |
| --- | --- |

4.3.

A biológiai sokféleség sikeres megőrzéséhez többféle megközelítésre van szükség:

4.4.   
  A Natura 2000 hálózat létrehozása

| 4 4.1. | A „klasszikus” természetvédelem – tehát többek között a ritka állat- és növényfajok, valamint egyedülálló biotópok (pl. mocsarak, száraz élőhelyek, a természeteshez közeli erdőformációk maradványai stb.) megőrzése – szempontjából a Natura 2000 hálózat kiemelten kulcsfontosságú. Ez a hálózat elsősorban az 1992-ben elfogadott élőhelyvédelmi irányelven, valamint az 1979-ben elfogadott madárvédelmi irányelv keretében létrehozott madárvédelmi területeken alapszik. |
| --- | --- |

4 4.1.

A „klasszikus” természetvédelem – tehát többek között a ritka állat- és növényfajok, valamint egyedülálló biotópok (pl. mocsarak, száraz élőhelyek, a természeteshez közeli erdőformációk maradványai stb.) megőrzése – szempontjából a Natura 2000 hálózat kiemelten kulcsfontosságú. Ez a hálózat elsősorban az 1992-ben elfogadott élőhelyvédelmi irányelven, valamint az 1979-ben elfogadott madárvédelmi irányelv keretében létrehozott madárvédelmi területeken alapszik.

| 4 4.2. | Különösen az élőhelyvédelmi irányelvnek az elfogadásával mind az Európai Bizottság, mind a tagállamok két dologra tettek ígéretet:






  — | egyrészt a NATURA 2000 hálózat 3 éven (10) belül történő teljes kiépítésére, |
| --- | --- | --- |

4 4.2.

Különösen az élőhelyvédelmi irányelvnek az elfogadásával mind az Európai Bizottság, mind a tagállamok két dologra tettek ígéretet:

—

egyrészt a NATURA 2000 hálózat 3 éven (10) belül történő teljes kiépítésére,

| — | másrészt arra, hogy erre a célra pénzt is rendelkezésre bocsátanak, hogy a terhek ne a földtulajdonosokra, ill. földhasználókra háruljanak. |
| --- | --- |

—

másrészt arra, hogy erre a célra pénzt is rendelkezésre bocsátanak, hogy a terhek ne a földtulajdonosokra, ill. földhasználókra háruljanak.

| 4 4.3. | Következésképp a hálózatnak 1995-ben, azaz már több mint 20 éve (!) el kellett volna készülnie. Időközben a legtöbb terület kijelölése megtörtént, az EU-tagállamok földterületének 18 %-át jelölték ki Natura 2000 területnek, azonban a kijelölés magában nem elegendő. Sok terület még nem rendelkezik állandó jogi védelemmel, és csak alig több mint a felükben dolgoztak ki gazdálkodási vagy kezelési tervet. Mindazonáltal amíg a lakosság és a közigazgatás, de különösen a földtulajdonosok és -használók számára nem egyértelmű, hogy mi a megengedett és mi a tilos, addig nem lehet sikeres természetvédelmet megvalósítani, valamint nem lehet biztosítani a használatra vonatkozó esetleges korlátozások kompenzációját. |
| --- | --- |

4 4.3.

Következésképp a hálózatnak 1995-ben, azaz már több mint 20 éve (!) el kellett volna készülnie. Időközben a legtöbb terület kijelölése megtörtént, az EU-tagállamok földterületének 18 %-át jelölték ki Natura 2000 területnek, azonban a kijelölés magában nem elegendő. Sok terület még nem rendelkezik állandó jogi védelemmel, és csak alig több mint a felükben dolgoztak ki gazdálkodási vagy kezelési tervet. Mindazonáltal amíg a lakosság és a közigazgatás, de különösen a földtulajdonosok és -használók számára nem egyértelmű, hogy mi a megengedett és mi a tilos, addig nem lehet sikeres természetvédelmet megvalósítani, valamint nem lehet biztosítani a használatra vonatkozó esetleges korlátozások kompenzációját.

| 4 4.4. | Sokatmondó az a tény, hogy 2011. december 19-én a Környezetvédelmi Miniszterek Tanácsa ösztönözte a tagállamokat – így saját magát is –, hogy „időben fejezzék be a Natura 2000 hálózat létrehozását, dolgozzanak ki és hajtsanak végre kezelési terveket vagy egyéb, azokkal egyenértékű eszközöket”, [...] „és ezáltal hozzanak létre szilárd alapot a 2014–2020-ra szóló többéves pénzügyi keret végrehajtását célzó stratégiai tervezéshez”. Ugyan már 20 éve meg kellett volna valósulnia, 2011-ben újfent kérték a hálózat „időben” történő befejezését, ami a mai napig nem történt meg. |
| --- | --- |

4 4.4.

Sokatmondó az a tény, hogy 2011. december 19-én a Környezetvédelmi Miniszterek Tanácsa ösztönözte a tagállamokat – így saját magát is –, hogy „időben fejezzék be a Natura 2000 hálózat létrehozását, dolgozzanak ki és hajtsanak végre kezelési terveket vagy egyéb, azokkal egyenértékű eszközöket”, [...] „és ezáltal hozzanak létre szilárd alapot a 2014–2020-ra szóló többéves pénzügyi keret végrehajtását célzó stratégiai tervezéshez”. Ugyan már 20 éve meg kellett volna valósulnia, 2011-ben újfent kérték a hálózat „időben” történő befejezését, ami a mai napig nem történt meg.

| 4 4.5. | Ezért a Környezetvédelmi Tanács 2015. december 16-án újfent sürgette a tagállamokat – így megint csak saját magát is –, hogy „fejezzék be a Natura 2000 hálózat teljes körű létrehozását”. |
| --- | --- |

4 4.5.

Ezért a Környezetvédelmi Tanács 2015. december 16-án újfent sürgette a tagállamokat – így megint csak saját magát is –, hogy „fejezzék be a Natura 2000 hálózat teljes körű létrehozását”.

4.5.   
  A védett területeken kívüli intézkedések

| 4.5.1. | Az Európai Bizottság, a Környezetvédelmi Tanács és az Európai Parlament (11) igen helyesen hangsúlyozza, hogy a biodiverzitás-politika nemcsak az állat- és növényfajok és élőhelyek védelméről szól, hanem az emberiség alapvető termelési és létfeltételeit is érinti. Csak egy a sok példa közül a rovarok, köztük a méhek és lepkék beporzási tevékenysége, amelynek gazdasági értéke – nemcsak a mezőgazdaság számára – felbecsülhetetlen. Ezenkívül az Európai Bizottságnak meg kellett állapítania, hogy „az európai ökoszisztéma-szolgáltatások állapotát közepesnek vagy rossznak ítéli, magyarán az ökoszisztémák nem képesek optimális minőségben és mennyiségben biztosítani olyan alapszolgáltatásokat, mint a beporzás, a tiszta levegő és víz [...]” (12). |
| --- | --- |

4.5.1.

Az Európai Bizottság, a Környezetvédelmi Tanács és az Európai Parlament (11) igen helyesen hangsúlyozza, hogy a biodiverzitás-politika nemcsak az állat- és növényfajok és élőhelyek védelméről szól, hanem az emberiség alapvető termelési és létfeltételeit is érinti. Csak egy a sok példa közül a rovarok, köztük a méhek és lepkék beporzási tevékenysége, amelynek gazdasági értéke – nemcsak a mezőgazdaság számára – felbecsülhetetlen. Ezenkívül az Európai Bizottságnak meg kellett állapítania, hogy „az európai ökoszisztéma-szolgáltatások állapotát közepesnek vagy rossznak ítéli, magyarán az ökoszisztémák nem képesek optimális minőségben és mennyiségben biztosítani olyan alapszolgáltatásokat, mint a beporzás, a tiszta levegő és víz [...]” (12).

| 4.5.2. | A beporzó vagy lebontó szervezetek, de sok más faj (és szolgáltatásaik) megőrzése sem megvalósítható, amennyiben kizárólag a védett területek kijelölésére összpontosítunk. Az uniós biodiverzitás-politikának ezért – a védett területeken kívül – területalapú követelményt is meg kell fogalmaznia, és e tekintetben döntő szerepet játszik a területhasználattal kapcsolatos szakpolitikával való összhang. |
| --- | --- |

4.5.2.

A beporzó vagy lebontó szervezetek, de sok más faj (és szolgáltatásaik) megőrzése sem megvalósítható, amennyiben kizárólag a védett területek kijelölésére összpontosítunk. Az uniós biodiverzitás-politikának ezért – a védett területeken kívül – területalapú követelményt is meg kell fogalmaznia, és e tekintetben döntő szerepet játszik a területhasználattal kapcsolatos szakpolitikával való összhang.

| 4.5.3. | Igen helyes, hogy az Európai Bizottság és a Tanács egyaránt rendre hangsúlyozza többek között az agrárszektor jelentőségét, legutóbb a félidős értékelésben: a Tanács „aggodalommal állapítja meg, hogy a mezőgazdaság egyike azon ágazatoknak, amelyek a legnagyobb nyomást gyakorolják a szárazföldi ökoszisztémákra, és hogy 2012-ig nem következett be mérhető javulás az élőhelyvédelmi irányelv hatálya alá tartozó, a mezőgazdasághoz kötődő fajok és élőhelyek helyzetében, továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szántóföldi madárfajok és a füves területeken élő lepkék állományai, valamint a beporzás tekintetében jelentős visszaesés tapasztalható, ami rávilágít arra, hogy egyes mezőgazdasági gyakorlatoknak továbbra is jelentős a kedvezőtlen hatása, így például a földterületek művelésből való kivonása és az intenzifikáció bizonyos típusainak” (13). |
| --- | --- |

4.5.3.

Igen helyes, hogy az Európai Bizottság és a Tanács egyaránt rendre hangsúlyozza többek között az agrárszektor jelentőségét, legutóbb a félidős értékelésben: a Tanács „aggodalommal állapítja meg, hogy a mezőgazdaság egyike azon ágazatoknak, amelyek a legnagyobb nyomást gyakorolják a szárazföldi ökoszisztémákra, és hogy 2012-ig nem következett be mérhető javulás az élőhelyvédelmi irányelv hatálya alá tartozó, a mezőgazdasághoz kötődő fajok és élőhelyek helyzetében, továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szántóföldi madárfajok és a füves területeken élő lepkék állományai, valamint a beporzás tekintetében jelentős visszaesés tapasztalható, ami rávilágít arra, hogy egyes mezőgazdasági gyakorlatoknak továbbra is jelentős a kedvezőtlen hatása, így például a földterületek művelésből való kivonása és az intenzifikáció bizonyos típusainak” (13).

4.6.   
  Az uniós politika következetlenségei

| 4.6.1. | A biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiában már kiemelték, hogy az „az Európa 2020 stratégia szerves részét képezi” (14), azonban a „biológiai sokféleség”, az „élőhely”, a „természetvédelem”, illetve a „fajok védelme” vagy a „genetikai erőforrások sokféleségének védelme” és az „ökoszisztéma” fogalmak egyetlen egyszer sem fordulnak elő. Egyedül a „fajok sokféleségét” érintik röviden, két helyen az „erőforrás-hatékonyság” témáján belüli félmondatokban. Az EGSZB számára ezért teljesen érthetetlen, hogy az Európai Bizottság ilyen kijelentést tett, hiszen tényleges politikája pontosan az ellenkezőjéről árulkodik. |
| --- | --- |

4.6.1.

A biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiában már kiemelték, hogy az „az Európa 2020 stratégia szerves részét képezi” (14), azonban a „biológiai sokféleség”, az „élőhely”, a „természetvédelem”, illetve a „fajok védelme” vagy a „genetikai erőforrások sokféleségének védelme” és az „ökoszisztéma” fogalmak egyetlen egyszer sem fordulnak elő. Egyedül a „fajok sokféleségét” érintik röviden, két helyen az „erőforrás-hatékonyság” témáján belüli félmondatokban. Az EGSZB számára ezért teljesen érthetetlen, hogy az Európai Bizottság ilyen kijelentést tett, hiszen tényleges politikája pontosan az ellenkezőjéről árulkodik.

| 4.6.2. | Tekintettel arra, hogy az EU 2001. évi fenntartható fejlődési stratégiája politikai szempontból már semmilyen szerepet sem játszik, az Európa 2020 stratégia pontosan megfelelő keretet biztosítana a probléma orvoslásához. Az EGSZB gyakran felszólította a gazdasági és pénzügyminisztereket, hogy vegyék fontolóra a biodiverzitás csökkenésének gazdasági jelentőségét (15). Erre egyelőre nem került sor. |
| --- | --- |

4.6.2.

Tekintettel arra, hogy az EU 2001. évi fenntartható fejlődési stratégiája politikai szempontból már semmilyen szerepet sem játszik, az Európa 2020 stratégia pontosan megfelelő keretet biztosítana a probléma orvoslásához. Az EGSZB gyakran felszólította a gazdasági és pénzügyminisztereket, hogy vegyék fontolóra a biodiverzitás csökkenésének gazdasági jelentőségét (15). Erre egyelőre nem került sor.

| 4.6.3. | Mivel az EU természetvédelmi irányelveiben és az EU biodiverzitási stratégiájában foglalt célkitűzések a nemzetközileg elfogadott célokat (pl. a Biológiai Sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény szerinti aichi célok vagy a fenntartható fejlesztési célok) is tükrözik, sürgősen szükség van arra, hogy a biodiverzitás-politikát teljes mértékben integrálják a fenntartható fejlesztési célok végrehajtási stratégiájába vagy egy új uniós fenntartható fejlesztési stratégiába. |
| --- | --- |

4.6.3.

Mivel az EU természetvédelmi irányelveiben és az EU biodiverzitási stratégiájában foglalt célkitűzések a nemzetközileg elfogadott célokat (pl. a Biológiai Sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény szerinti aichi célok vagy a fenntartható fejlesztési célok) is tükrözik, sürgősen szükség van arra, hogy a biodiverzitás-politikát teljes mértékben integrálják a fenntartható fejlesztési célok végrehajtási stratégiájába vagy egy új uniós fenntartható fejlesztési stratégiába.

| 4.6.4. | Mindazonáltal a biodiverzitás-politikára sok bizottsági szolgálat, illetve néhány Miniszterek Tanácsa továbbra is konkurens szakpolitikai területként tekint, amely részben gátolja vagy hátráltatja a gazdasági fejlődést és pénzügyi forrásokat köt le. |
| --- | --- |

4.6.4.

Mindazonáltal a biodiverzitás-politikára sok bizottsági szolgálat, illetve néhány Miniszterek Tanácsa továbbra is konkurens szakpolitikai területként tekint, amely részben gátolja vagy hátráltatja a gazdasági fejlődést és pénzügyi forrásokat köt le.

| 4.6.5. | Ezenkívül tagadhatatlan a tény, hogy a különféle forrásfelhasználási típusok konfliktusban állnak egymással, és az ökológiai rendszerekbe való beavatkozást alkalmanként például a természetvédelmi irányelvek akadályozzák. Azonban pontosan ez a természetvédelem feladata, nevezetesen, hogy az állam részéről gondoskodjon a gazdasági felhasználás és a természeti erőforrások megóvása közötti egyensúly megőrzéséről. A természetvédelem ebben nem különbözik más politikaterületektől, melyeken szakpolitikai intézkedések szabályozzák a „piaci viszonyok szabad érvényesülését”. |
| --- | --- |

4.6.5.

Ezenkívül tagadhatatlan a tény, hogy a különféle forrásfelhasználási típusok konfliktusban állnak egymással, és az ökológiai rendszerekbe való beavatkozást alkalmanként például a természetvédelmi irányelvek akadályozzák. Azonban pontosan ez a természetvédelem feladata, nevezetesen, hogy az állam részéről gondoskodjon a gazdasági felhasználás és a természeti erőforrások megóvása közötti egyensúly megőrzéséről. A természetvédelem ebben nem különbözik más politikaterületektől, melyeken szakpolitikai intézkedések szabályozzák a „piaci viszonyok szabad érvényesülését”.

| 4.6.6. | Nem újdonság, hogy a klasszikus gazdasági és a környezeti politika között nincs tényleges koherencia. Az EGSZB már 2006-ban is kifogásolta (16), hogy „igény és valóság között hatalmas szakadék tátong”, valamint hogy „döntések és a támogatóprogramok gyakran még tovább veszélyeztetik a biológiai sokféleséget”. |
| --- | --- |

4.6.6.

Nem újdonság, hogy a klasszikus gazdasági és a környezeti politika között nincs tényleges koherencia. Az EGSZB már 2006-ban is kifogásolta (16), hogy „igény és valóság között hatalmas szakadék tátong”, valamint hogy „döntések és a támogatóprogramok gyakran még tovább veszélyeztetik a biológiai sokféleséget”.

| 4.6.7. | A célok közötti ezen konfliktus egyik alapvető oka az egyedi érdekek – azaz kiváltképp a gazdasági érdekek – érvényesítése és a közérdek közötti ellentmondás. Az EU eddigi kijelentései úgy értelmezhetőek, hogy támogatja a biodiverzitásnak a közérdeket szem előtt tartó védelmét. Így következésképpen egyértelmű védőkorlátokat kellene meghatároznia az olyan gazdasági érdekek korlátozására, amelyek a biodiverzitás védelmének útjában állnak, valamint be kellene tartatnia azokat. |
| --- | --- |

4.6.7.

A célok közötti ezen konfliktus egyik alapvető oka az egyedi érdekek – azaz kiváltképp a gazdasági érdekek – érvényesítése és a közérdek közötti ellentmondás. Az EU eddigi kijelentései úgy értelmezhetőek, hogy támogatja a biodiverzitásnak a közérdeket szem előtt tartó védelmét. Így következésképpen egyértelmű védőkorlátokat kellene meghatároznia az olyan gazdasági érdekek korlátozására, amelyek a biodiverzitás védelmének útjában állnak, valamint be kellene tartatnia azokat.

4.7.   
  Agrárpolitika/mezőgazdaság

| 4.7.1. | Az EGSZB már többször foglalkozott a mezőgazdaság, a közös agrárpolitika és a biodiverzitás közötti kapcsolattal, és megállapította, hogy a biodiverzitás fokozatos, de nagymértékű és folyamatos csökkenése folyik, annak ellenére, hogy a gazdálkodók többsége betartja a hatályos jogszabályokat. Mindez tehát a jogszabályi kereteken belül zajlik, az úgynevezett bevált mezőgazdasági gyakorlat alkalmazása mellett. Ezt a helyzetet nem lehet a természetvédelmi jogszabályok reformjával orvosolni, csakis a hasznosítási gyakorlatok megváltoztatásával kezelhető, amit módosított agrártámogatási politikának kell kísérnie. Az EGSZB ennek kapcsán utal „A közös agrárpolitika 2013-as reformja” című saját kezdeményezésű véleményére (17), amelyben részletesen leírja, milyen változásokat tart szükségesnek. |
| --- | --- |

4.7.1.

Az EGSZB már többször foglalkozott a mezőgazdaság, a közös agrárpolitika és a biodiverzitás közötti kapcsolattal, és megállapította, hogy a biodiverzitás fokozatos, de nagymértékű és folyamatos csökkenése folyik, annak ellenére, hogy a gazdálkodók többsége betartja a hatályos jogszabályokat. Mindez tehát a jogszabályi kereteken belül zajlik, az úgynevezett bevált mezőgazdasági gyakorlat alkalmazása mellett. Ezt a helyzetet nem lehet a természetvédelmi jogszabályok reformjával orvosolni, csakis a hasznosítási gyakorlatok megváltoztatásával kezelhető, amit módosított agrártámogatási politikának kell kísérnie. Az EGSZB ennek kapcsán utal „A közös agrárpolitika 2013-as reformja” című saját kezdeményezésű véleményére (17), amelyben részletesen leírja, milyen változásokat tart szükségesnek.

| 4.7.2. | Az Európai Bizottság nagyon is tudatában van a mezőgazdaság jelentőségének, ezért megjegyzi, hogy „az a politikai eszköz, amely a vidéki területeken leginkább hatással van a biológiai sokféleségre, a közös agrárpolitika (KAP). [...] A biológiai sokféleség ügyének egyik kerékkötője a kötelező területpihentetés eltörlése volt” (18). Az agrárpolitika ezért továbbra is gyakran kerül ellentétbe a biodiverzitás-politikával, bár a KAP egyes részei, különösen a 2. pillérben található agrár-környezetvédelmi programok megmutatják, miként oldhatók fel ezek az ellentétek. |
| --- | --- |

4.7.2.

Az Európai Bizottság nagyon is tudatában van a mezőgazdaság jelentőségének, ezért megjegyzi, hogy „az a politikai eszköz, amely a vidéki területeken leginkább hatással van a biológiai sokféleségre, a közös agrárpolitika (KAP). [...] A biológiai sokféleség ügyének egyik kerékkötője a kötelező területpihentetés eltörlése volt” (18). Az agrárpolitika ezért továbbra is gyakran kerül ellentétbe a biodiverzitás-politikával, bár a KAP egyes részei, különösen a 2. pillérben található agrár-környezetvédelmi programok megmutatják, miként oldhatók fel ezek az ellentétek.

| 4.7.3. | A területpihentetést a 80-as évek közepén nem azért vezették be, hogy javítsák a mezőgazdasági táj ökológiai stabilitását, hanem a többlettermelés csökkentésére. A KAP 2013. évi reformja azonban újból felvetette azt a gondolatot, hogy a mezőgazdasági területek egyes részeit kevésbé intenzíven műveljék meg. A „környezetbarátabbá tétel” keretében kötelezővé tették az úgynevezett „ökológiai jelentőségű területek” kijelölését. Akkoriban azonban heves vita folyt a) ezek kiterjedéséről, és b) arról, hogy mi értendő az ökológiai jelentőség alatt. |
| --- | --- |

4.7.3.

A területpihentetést a 80-as évek közepén nem azért vezették be, hogy javítsák a mezőgazdasági táj ökológiai stabilitását, hanem a többlettermelés csökkentésére. A KAP 2013. évi reformja azonban újból felvetette azt a gondolatot, hogy a mezőgazdasági területek egyes részeit kevésbé intenzíven műveljék meg. A „környezetbarátabbá tétel” keretében kötelezővé tették az úgynevezett „ökológiai jelentőségű területek” kijelölését. Akkoriban azonban heves vita folyt a) ezek kiterjedéséről, és b) arról, hogy mi értendő az ökológiai jelentőség alatt.

| 4.7.4. | Így például ma a hüvelyeseket, valamint a mezőgazdasági haszonnövényeket ökológiai jelentőségűként határozzák meg. Bár azon területek számának növekedése, ahol hüvelyeseket és mezőgazdasági haszonnövényeket termesztenek, alapvetően üdvözlendő, ezek az intézkedések nem járulnak ténylegesen hozzá a biodiverzitás javításához. Az a tény is, hogy az ökológiai jelentőségű területeken részben engedélyezett a peszticidek alkalmazása, éles ellentmondásban áll az agrárpolitika ökologizálásának szándékával: a peszticidek ugyanis nem a biodiverzitás növekedését, hanem annak csökkenését segítik elő. |
| --- | --- |

4.7.4.

Így például ma a hüvelyeseket, valamint a mezőgazdasági haszonnövényeket ökológiai jelentőségűként határozzák meg. Bár azon területek számának növekedése, ahol hüvelyeseket és mezőgazdasági haszonnövényeket termesztenek, alapvetően üdvözlendő, ezek az intézkedések nem járulnak ténylegesen hozzá a biodiverzitás javításához. Az a tény is, hogy az ökológiai jelentőségű területeken részben engedélyezett a peszticidek alkalmazása, éles ellentmondásban áll az agrárpolitika ökologizálásának szándékával: a peszticidek ugyanis nem a biodiverzitás növekedését, hanem annak csökkenését segítik elő.

| 4.7.5. | Az Európai Bizottságnak a lehető leghamarabb fel kell mérnie az elfogadott intézkedések hatását, különösképp mivel a „környezetbarátabbá tétel” volt az egyik fő indoka az EU költségvetéséből történő agrárkifizetések fenntartásának. |
| --- | --- |

4.7.5.

Az Európai Bizottságnak a lehető leghamarabb fel kell mérnie az elfogadott intézkedések hatását, különösképp mivel a „környezetbarátabbá tétel” volt az egyik fő indoka az EU költségvetéséből történő agrárkifizetések fenntartásának.

| 4.7.6. | Másrészről és a fentiek fényében az uniós horizontális politikáknak – azokon belül is elsősorban a kutatás-fejlesztéshez és az innovációhoz kapcsolódóknak – figyelembe kellene venniük, illetve kiemelten szem előtt kellene tartaniuk, hogy mezőgazdasági felhasználása esetén a K+F+i hogyan tud javítani az EU biodiverzitásán. |
| --- | --- |

4.7.6.

Másrészről és a fentiek fényében az uniós horizontális politikáknak – azokon belül is elsősorban a kutatás-fejlesztéshez és az innovációhoz kapcsolódóknak – figyelembe kellene venniük, illetve kiemelten szem előtt kellene tartaniuk, hogy mezőgazdasági felhasználása esetén a K+F+i hogyan tud javítani az EU biodiverzitásán.

4.8.   
  Környezetbarát infrastruktúra

| 4.8.1. | Az élőhelyvédelmi irányelvben lényegi szakmai hiányosság található: habár a 10. cikkben egyértelműen utalnak a táj tranzithely jellegének fontosságára, azonban nincs olyan kötelező erejű mechanizmus, amely kialakítaná a biotópok egységes kapcsolódási rendszerét Európában. A környezetbarát infrastruktúráról szóló közleményében az Európai Bizottság felvázolja, hogy ezt a hiányosságot hogyan lehet kompenzálni a környezetbarát infrastruktúra megőrzésébe és helyreállításába való megfelelő, kis és nagy léptékű beruházások révén. Mindezek alapján kiemelt jelentőségű, hogy a környezetbarát infrastruktúrára vonatkozóan egységes stratégiát fogadjanak el és hajtsanak végre. Ebben központi helyet kell elfoglalnia a biodiverzitási infrastruktúra transzeurópai hálózata (TEN-G) módszertani keretének és pénzügyi eszközének. Ez pl. a mezőgazdasági táj tekintetében a nagy léptékű és kis léptékű intézkedésekre egyaránt vonatkozik. |
| --- | --- |

4.8.1.

Az élőhelyvédelmi irányelvben lényegi szakmai hiányosság található: habár a 10. cikkben egyértelműen utalnak a táj tranzithely jellegének fontosságára, azonban nincs olyan kötelező erejű mechanizmus, amely kialakítaná a biotópok egységes kapcsolódási rendszerét Európában. A környezetbarát infrastruktúráról szóló közleményében az Európai Bizottság felvázolja, hogy ezt a hiányosságot hogyan lehet kompenzálni a környezetbarát infrastruktúra megőrzésébe és helyreállításába való megfelelő, kis és nagy léptékű beruházások révén. Mindezek alapján kiemelt jelentőségű, hogy a környezetbarát infrastruktúrára vonatkozóan egységes stratégiát fogadjanak el és hajtsanak végre. Ebben központi helyet kell elfoglalnia a biodiverzitási infrastruktúra transzeurópai hálózata (TEN-G) módszertani keretének és pénzügyi eszközének. Ez pl. a mezőgazdasági táj tekintetében a nagy léptékű és kis léptékű intézkedésekre egyaránt vonatkozik.

4.9.   
  A tagállamok és a potenciális tagjelölt országok politikájával kapcsolatos megjegyzések

| 4.9.1. | Számos tagállamban és tagjelölt országban továbbra is súlyos természetpusztítás folyik. Néhány példa ezekre: |
| --- | --- |

4.9.1.

Számos tagállamban és tagjelölt országban továbbra is súlyos természetpusztítás folyik. Néhány példa ezekre:

| 4.9.2. | Romániában a természetes őserdők területe az uniós csatlakozás idején több mint 2 000 km2 volt. Ezeket a területeket szinte teljes egészében Natura 2000 területté nyilvánították. Ezt követően számos, nagy területre kiterjedő tarvágást dokumentáltak Románia őserdeiben, amivel helyrehozhatatlan kárt okoztak az európai természeti örökségben. |
| --- | --- |

4.9.2.

Romániában a természetes őserdők területe az uniós csatlakozás idején több mint 2 000 km2 volt. Ezeket a területeket szinte teljes egészében Natura 2000 területté nyilvánították. Ezt követően számos, nagy területre kiterjedő tarvágást dokumentáltak Románia őserdeiben, amivel helyrehozhatatlan kárt okoztak az európai természeti örökségben.

| 4.9.3. | A Balkán, kiváltképp a nyugat-balkáni országok folyóökoszisztémája messzemenően a leggazdagabb Európában. A jugoszláv utódállamok és Albánia folyóinak közel egyharmada természetes dinamikával rendelkezik és még természetes folyónak tekinthető. A dokumentált tervek szerint 2 700 (!) vízerőművet építenének, legalább egyharmadukat természetvédelmi területen, ami súlyosan veszélyeztetné a Balkán valamennyi folyójának természetes dinamikáját és biodiverzitását. E projektek finanszírozásához közpénzeket vesznek igénybe. Csaknem minden EU-tagállamban számottevően csökkent már majdnem minden folyó biológiai sokfélesége, így jelenleg, többek között az EU vízkeretirányelvének végrehajtása keretében, jelentős összegeket kell fordítani helyreállításukra. |
| --- | --- |

4.9.3.

A Balkán, kiváltképp a nyugat-balkáni országok folyóökoszisztémája messzemenően a leggazdagabb Európában. A jugoszláv utódállamok és Albánia folyóinak közel egyharmada természetes dinamikával rendelkezik és még természetes folyónak tekinthető. A dokumentált tervek szerint 2 700 (!) vízerőművet építenének, legalább egyharmadukat természetvédelmi területen, ami súlyosan veszélyeztetné a Balkán valamennyi folyójának természetes dinamikáját és biodiverzitását. E projektek finanszírozásához közpénzeket vesznek igénybe. Csaknem minden EU-tagállamban számottevően csökkent már majdnem minden folyó biológiai sokfélesége, így jelenleg, többek között az EU vízkeretirányelvének végrehajtása keretében, jelentős összegeket kell fordítani helyreállításukra.

| 4.9.4. | Számos, a madárvédelmi irányelv I. mellékletében felsorolt, tehát az EU-ban védett madárfajt féktelenül vadásznak a Balkán tagjelölt országaiban. A madarak vadászata egyébként több tagállamban is gyakran megoldatlan probléma. A kanalasgémek, gémek, kis kárókatonák és cigányrécék – hogy csak egy pár fajt említsünk – kilövése ezen fajok költési gyakoriságának csökkenéséhez vezet az EU-n belül. |
| --- | --- |

4.9.4.

Számos, a madárvédelmi irányelv I. mellékletében felsorolt, tehát az EU-ban védett madárfajt féktelenül vadásznak a Balkán tagjelölt országaiban. A madarak vadászata egyébként több tagállamban is gyakran megoldatlan probléma. A kanalasgémek, gémek, kis kárókatonák és cigányrécék – hogy csak egy pár fajt említsünk – kilövése ezen fajok költési gyakoriságának csökkenéséhez vezet az EU-n belül.

4.10.   
  Finanszírozás

| 4.10.1. | Egy további, a félidős értékelésben és a tanácsi következtetésekben is említett probléma a finanszírozás, többek között a Natura 2000 hálózatok finanszírozása is. Az Európai Bizottság 2004. évi közleménye (19) a hálózatok finanszírozásával foglalkozik, ideértve a) a szükséges pénzeszközök mennyiségét, valamint b) a pénzeszközök forrásának kérdését. Akkoriban az éves becsült összeget 6,1 milliárd euróban határozták meg, és úgy döntöttek, hogy nem hoznak létre külön költségvetési tételt, illetve nem terjesztik ki a LIFE programot, hanem főként a KAP második pillérét és egyéb uniós forrást használnak fel. |
| --- | --- |

4.10.1.

Egy további, a félidős értékelésben és a tanácsi következtetésekben is említett probléma a finanszírozás, többek között a Natura 2000 hálózatok finanszírozása is. Az Európai Bizottság 2004. évi közleménye (19) a hálózatok finanszírozásával foglalkozik, ideértve a) a szükséges pénzeszközök mennyiségét, valamint b) a pénzeszközök forrásának kérdését. Akkoriban az éves becsült összeget 6,1 milliárd euróban határozták meg, és úgy döntöttek, hogy nem hoznak létre külön költségvetési tételt, illetve nem terjesztik ki a LIFE programot, hanem főként a KAP második pillérét és egyéb uniós forrást használnak fel.

| 4.10.2. | Az EGSZB-nek kételyei merültek fel a bejelentett összeggel kapcsolatban, és „feltétlenül szükségesnek tart(otta), hogy viszonylag gyorsan pontosabb költségkalkulációk készüljenek. Így például kételyek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy elég lesz-e az új tagállamoknak szánt 0,3 milliárd euró (szemben a régi tagországok: 5,8 milliárd eurójával)” (20). |
| --- | --- |

4.10.2.

Az EGSZB-nek kételyei merültek fel a bejelentett összeggel kapcsolatban, és „feltétlenül szükségesnek tart(otta), hogy viszonylag gyorsan pontosabb költségkalkulációk készüljenek. Így például kételyek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy elég lesz-e az új tagállamoknak szánt 0,3 milliárd euró (szemben a régi tagországok: 5,8 milliárd eurójával)” (20).

| 4.10.3. | E tekintetben a mai napig ugyanerről az összegről van szó, azaz nem történt változás. A felelős tagállamok és az Európai Bizottság egyelőre elmulasztotta a helyzet tisztázását. |
| --- | --- |

4.10.3.

E tekintetben a mai napig ugyanerről az összegről van szó, azaz nem történt változás. A felelős tagállamok és az Európai Bizottság egyelőre elmulasztotta a helyzet tisztázását.

| 4.10.4. | Az EGSZB akkoriban rámutatott arra a kockázatra, hogy a Natura 2000 intézkedések második pillérből való finanszírozása konkurenciához vezethet az egyéb vidékfejlesztési intézkedések tekintetében (21). Ez két tekintetben igazolódott be: először is a második pillérből származó kifizetések az előzőhöz képest a 2007–2013 közötti pénzügyi időszakban 30 %-kal csökkentek, másodszor pedig, ahogy arra az Európai Számvevőszék és a Környezetvédelmi Tanács helyesen rámutatott, „a tagállamok nem mindig tekintették a biológiai sokféleséget előmozdító megfelelő eszköznek az ERFA-t, és nem használták ki elegendő mértékben a Natura 2000 finanszírozási forrásaként benne rejlő lehetőségeket” (22). |
| --- | --- |

4.10.4.

Az EGSZB akkoriban rámutatott arra a kockázatra, hogy a Natura 2000 intézkedések második pillérből való finanszírozása konkurenciához vezethet az egyéb vidékfejlesztési intézkedések tekintetében (21). Ez két tekintetben igazolódott be: először is a második pillérből származó kifizetések az előzőhöz képest a 2007–2013 közötti pénzügyi időszakban 30 %-kal csökkentek, másodszor pedig, ahogy arra az Európai Számvevőszék és a Környezetvédelmi Tanács helyesen rámutatott, „a tagállamok nem mindig tekintették a biológiai sokféleséget előmozdító megfelelő eszköznek az ERFA-t, és nem használták ki elegendő mértékben a Natura 2000 finanszírozási forrásaként benne rejlő lehetőségeket” (22).

| 4.10.5. | Következésképp az Európai Bizottságnak meg kellett állapítania (23), hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap továbbra is a Natura 2000 és a biodiverzitás legfontosabb közösségi finanszírozási forrása, azonban „a védett európai területek (ideértve a Natura 2000-et) kezelésére vonatkozó teljes finanszírozási igénynek csupán 20 %-át sikerült kielégíteni”. |
| --- | --- |

4.10.5.

Következésképp az Európai Bizottságnak meg kellett állapítania (23), hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap továbbra is a Natura 2000 és a biodiverzitás legfontosabb közösségi finanszírozási forrása, azonban „a védett európai területek (ideértve a Natura 2000-et) kezelésére vonatkozó teljes finanszírozási igénynek csupán 20 %-át sikerült kielégíteni”.

| 4.10.6. | Ezért sürgősen meg kell határozni az európai természetvédelmi irányelvek végrehajtásának pontos pénzügyi szükségleteit, valamint rendelkezésre kell bocsátani a megfelelő forrásokat, amelyeket külön költségvetési tételben (pl. a LIFE kiterjesztett költségvetésében) különítenek el. |
| --- | --- |

4.10.6.

Ezért sürgősen meg kell határozni az európai természetvédelmi irányelvek végrehajtásának pontos pénzügyi szükségleteit, valamint rendelkezésre kell bocsátani a megfelelő forrásokat, amelyeket külön költségvetési tételben (pl. a LIFE kiterjesztett költségvetésében) különítenek el.

4.11.   
  Együttműködés és részvétel

| 4.11.1. | Az uniós biodiverzitási stratégia megvalósításában, különösen a Natura 2000 terén megmutatkozó hiányosságok részben annak tudhatók be, hogy az érintett védett területeken a civil társadalom nem működik együtt, illetve nem vesz részt abban kellő mértékben. A védett területek kijelölését először is olyan közigazgatási intézkedésnek kell tekinteni, amelynek a jogállamiság valamennyi elvének betartásával kell történnie. Az igazgatási és gazdálkodási tervek kidolgozása és megvalósítása során azonban széles körben be kell vonni a földtulajdonosokat és -használókat, a természetvédelmi szervezeteket és a településeket. Erre gyakran nem került sor, ez pedig számos esetben az uniós biodiverzitás-politikával szembeni bizalmatlansághoz és elutasításhoz vezetett. |
| --- | --- |

4.11.1.

Az uniós biodiverzitási stratégia megvalósításában, különösen a Natura 2000 terén megmutatkozó hiányosságok részben annak tudhatók be, hogy az érintett védett területeken a civil társadalom nem működik együtt, illetve nem vesz részt abban kellő mértékben. A védett területek kijelölését először is olyan közigazgatási intézkedésnek kell tekinteni, amelynek a jogállamiság valamennyi elvének betartásával kell történnie. Az igazgatási és gazdálkodási tervek kidolgozása és megvalósítása során azonban széles körben be kell vonni a földtulajdonosokat és -használókat, a természetvédelmi szervezeteket és a településeket. Erre gyakran nem került sor, ez pedig számos esetben az uniós biodiverzitás-politikával szembeni bizalmatlansághoz és elutasításhoz vezetett.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(1998) 42 végleges.

1

(2)  COM(2001) 162 végleges.

2

(3)  COM(2006) 216 végleges.

3

(4)  COM(2010) 4 végleges.

4

(5)  COM(2011) 244 végleges.

5

(6)  HL C 24., 2012.1.28., 111. o.

6

(7)  COM(2015) 478 final.

7

(8)  Milieu, IEEP és ICF: Evaluation Study to support the Fitness Check of the Birds and Habitats Directives (Értékelő tanulmány a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvek célravezetőségi vizsgálatához), 2016. március.

8

(9)  Az Európai Unió Tanácsa, 15389/15. számú dokumentum.

9

(10)  A hároméves (tehát 1992-től 1995-ig tartó) határidő a megfelelő területek tagállamok általi bejelentésére vonatkozott. Ez a bejelentési folyamat részben a mai napig sem zárult le végérvényesen.

10

(11)  Lásd: Az Európai Parlament 2016. február 2-i állásfoglalása a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia félidős értékeléséről (2015/2137(INI)).

11

(12)  COM(2010) 548 végleges, 2010. október 8., 3. o.

12

(13)  Az Európai Unió Tanácsa, 15389/2015. számú dokumentum, 36. pont.

13

(14)  COM(2011) 244 végleges, 2. oldal.

14

(15)  HL C 48., 2011.2.15., 150. o., 2.3. pont.

15

(16)  HL C 195., 2006.8.18., 96. o.

16

(17)  HL C 354., 2010.12.28., 35. o.

17

(18)  COM(2010) 548 végleges, 5. oldal.

18

(19)  COM(2004) 431 végleges.

19

(20)  HL C 221., 2005.9.8., 108. o., 3.10.1. pont.

20

(21)  HL C 221., 2005.9.8., 108. o., 3.14.1. és 3.14.2. pont.

21

(22)  A 2015. december 16-i Környezetvédelmi Tanács.

22

(23)  COM(2010) 548 végleges, 13. oldal.

23

---

MELLÉKLET

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították:

4.7.4. pont – A következőképpen módosítandó:

| | Így például ma a hüvelyeseket, valamint a mezőgazdasági haszonnövényeket ökológiai jelentőségűként határozzák meg. Bár azon
  Azon területek számának növekedése, ahol hüvelyeseket és mezőgazdasági haszonnövényeket termesztenek, alapvetően üdvözlendő., ezek az intézkedések nem járulnak ténylegesen hozzá a
  A biodiverzitás javításához való hozzájárulás többek között abban áll, hogy a hüvelyesek és a rhizóbium-fajok szimbiózisa javítja a talaj élővilágát. Az a tény is, hogy az ökológiai jelentőségű területeken a szigorú európai engedélyezési és alkalmazási előírások keretében részben engedélyezett a peszticidek
  növényvédőszerek alkalmazása, ami így lehetővé teszi a fehérjenövények termesztésének előmozdítását Európában
  éles ellentmondásban áll az agrárpolitika ökologizálásának szándékával: a peszticidek ugyanis nem a biodiverzitás növekedését, hanem annak csökkenését segítik elő. |
| --- | --- |

Így például ma a hüvelyeseket, valamint a mezőgazdasági haszonnövényeket ökológiai jelentőségűként határozzák meg. Bár azon
  Azon területek számának növekedése, ahol hüvelyeseket és mezőgazdasági haszonnövényeket termesztenek, alapvetően üdvözlendő., ezek az intézkedések nem járulnak ténylegesen hozzá a
  A biodiverzitás javításához való hozzájárulás többek között abban áll, hogy a hüvelyesek és a rhizóbium-fajok szimbiózisa javítja a talaj élővilágát. Az a tény is, hogy az ökológiai jelentőségű területeken a szigorú európai engedélyezési és alkalmazási előírások keretében részben engedélyezett a peszticidek
  növényvédőszerek alkalmazása, ami így lehetővé teszi a fehérjenövények termesztésének előmozdítását Európában
  éles ellentmondásban áll az agrárpolitika ökologizálásának szándékával: a peszticidek ugyanis nem a biodiverzitás növekedését, hanem annak csökkenését segítik elő.

Indokolás

Az intézkedés végrehajtása még csak a 2. évében jár. A biodiverzitásra vonatkozóan még nincsenek kimerítő elemzések. A növényvédőszerek célzott felhasználása bizonyos esetekben észszerű lehet, pl. a gyomnövényekkel szembeni versengésben gyenge fiatal kultúrnövények gyomosodástól való védelme érdekében. Az 1307/2013EU rendelet 46. cikke szerint az Európai Bizottságnak 2017. márciusig értékelő jelentést kell előterjesztenie az ökológiai jelentőségű területek kijelölésének végrehajtásáról.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 69 |
| --- | --- |
| Ellene: | 96 |
| Tartózkodott: | 26 |

Mellette:

69

Ellene:

96

Tartózkodott:

26

4.7.4. pont – A következőképpen módosítandó:

| | Így például ma a hüvelyeseket, valamint a mezőgazdasági haszonnövényeket ökológiai jelentőségűként határozzák meg. Bár azon területek számának növekedése, ahol hüvelyeseket és mezőgazdasági haszonnövényeket termesztenek, alapvetően üdvözlendő, ezek az intézkedések nem járulnak ténylegesen hozzá a biodiverzitás javításához. Az a tény is, hogy az ökológiai jelentőségű területeken részben engedélyezett a peszticidek alkalmazása, éles ellentmondásban áll az agrárpolitika ökologizálásának szándékával: a peszticidek ugyanis nem a biodiverzitás növekedését, hanem annak csökkenését segítik elő. Másrészről jelentős hiány van az Unióban termesztett fehérjenövényekből, és a peszticidek hüvelyesek esetében történő alkalmazásának általános tilalma ezt a hiányt csak még súlyosabbá tenné. |
| --- | --- |

Így például ma a hüvelyeseket, valamint a mezőgazdasági haszonnövényeket ökológiai jelentőségűként határozzák meg. Bár azon területek számának növekedése, ahol hüvelyeseket és mezőgazdasági haszonnövényeket termesztenek, alapvetően üdvözlendő, ezek az intézkedések nem járulnak ténylegesen hozzá a biodiverzitás javításához. Az a tény is, hogy az ökológiai jelentőségű területeken részben engedélyezett a peszticidek alkalmazása, éles ellentmondásban áll az agrárpolitika ökologizálásának szándékával: a peszticidek ugyanis nem a biodiverzitás növekedését, hanem annak csökkenését segítik elő. Másrészről jelentős hiány van az Unióban termesztett fehérjenövényekből, és a peszticidek hüvelyesek esetében történő alkalmazásának általános tilalma ezt a hiányt csak még súlyosabbá tenné.

Indokolás

Szóban történik.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 80 |
| --- | --- |
| Ellene: | 105 |
| Tartózkodott: | 11 |

Mellette:

80

Ellene:

105

Tartózkodott:

11

1.5. pont – Egy szövegrész törlendő:

| | Az EGSZB felszólít a biodiverzitás védelmében érintett valamennyi szakpolitikai terület közötti összhang kialakítására. Az EGSZB ezzel kapcsolatban elvárja, hogy már az ökológiai jelentőségű területek és esetleg a KAP félidős értékelését arra használják fel, hogy a KAP a jövőben célzottabban járuljon hozzá a biodiverzitással kapcsolatos célkitűzések megvalósításához. Az EGSZB úgy véli, hogy ehhez jelenleg az ökológiai jelentőségű területek esetében van szükség változásra, mégpedig azok kiterjedését és minőségét illetően. |
| --- | --- |

Az EGSZB felszólít a biodiverzitás védelmében érintett valamennyi szakpolitikai terület közötti összhang kialakítására. Az EGSZB ezzel kapcsolatban elvárja, hogy már az ökológiai jelentőségű területek és esetleg a KAP félidős értékelését arra használják fel, hogy a KAP a jövőben célzottabban járuljon hozzá a biodiverzitással kapcsolatos célkitűzések megvalósításához. Az EGSZB úgy véli, hogy ehhez jelenleg az ökológiai jelentőségű területek esetében van szükség változásra, mégpedig azok kiterjedését és minőségét illetően.

Indokolás

A 2015-ben bevezetett „zöldítés” még csak a végrehajtás 2. évében jár. Ezért még nem készült olyan – elegendően robusztus – elemzés, amelyből komoly következtetéseket lehetne levonni ebben a kérdésben. Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke szerint az Európai Bizottságnak 2017. márciusig értékelő jelentést kell előterjesztenie az ökológiai jelentőségű területek kijelölésének végrehajtásáról. Az ebben a jelentésben szereplő értékelés alapján lehet majd megfelelő lépéseket mérlegelni.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 57 |
| --- | --- |
| Ellene: | 120 |
| Tartózkodott: | 11 |

Mellette:

57

Ellene:

120

Tartózkodott:

11

1.5. pont – A következőképpen módosítandó:

| | Az EGSZB felszólít a biodiverzitás védelmében érintett valamennyi szakpolitikai terület közötti összhang kialakítására. Az EGSZB ezzel kapcsolatban elvárja, hogy már az ökológiai jelentőségű területek és esetleg a KAP félidős értékelését arra használják fel, hogy a KAP a jövőben célzottabban járuljon hozzá a biodiverzitással kapcsolatos célkitűzések megvalósításához. Az EGSZB úgy véli, hogy ehhez jelenleg az ökológiai jelentőségű területek esetében van szükség változásra, mégpedig azok kiterjedését és minőségét illetően, azt is biztosítva egyben, hogy ezeket a területeket jobban be lehessen kapcsolni a korszerű gazdálkodási gyakorlatokba. |
| --- | --- |

Az EGSZB felszólít a biodiverzitás védelmében érintett valamennyi szakpolitikai terület közötti összhang kialakítására. Az EGSZB ezzel kapcsolatban elvárja, hogy már az ökológiai jelentőségű területek és esetleg a KAP félidős értékelését arra használják fel, hogy a KAP a jövőben célzottabban járuljon hozzá a biodiverzitással kapcsolatos célkitűzések megvalósításához. Az EGSZB úgy véli, hogy ehhez jelenleg az ökológiai jelentőségű területek esetében van szükség változásra, mégpedig azok kiterjedését és minőségét illetően, azt is biztosítva egyben, hogy ezeket a területeket jobban be lehessen kapcsolni a korszerű gazdálkodási gyakorlatokba.

Indokolás

Szóban történik.

A szavazás eredménye:

| Mellette: | 75 |
| --- | --- |
| Ellene: | 118 |
| Tartózkodott: | 9 |

Mellette:

75

Ellene:

118

Tartózkodott:

9

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/24

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Párizsban kijelölt út

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2016/C 487/04)

| Előadó: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |
| --- | --- |

Előadó:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Közgyűlési határozat: | 26/04/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 05/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 129/0/0 |

Közgyűlési határozat:

26/04/2016

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

05/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

129/0/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A Párizsi Egyezmény üdvözlendő globális kötelezettségvállalás az éghajlatváltozás mérséklésére. Az előttünk álló feladat annak biztosítása, hogy ratifikálják, illetve végrehajtsák és továbbfejlesszék az egyezményt. Ebben a véleményben az EGSZB az egyezményben foglaltak szerinti karbonsemleges világba vezető hosszú út főbb megközelítéseiről fejti ki nézeteit. |
| --- | --- |

1.1.

A Párizsi Egyezmény üdvözlendő globális kötelezettségvállalás az éghajlatváltozás mérséklésére. Az előttünk álló feladat annak biztosítása, hogy ratifikálják, illetve végrehajtsák és továbbfejlesszék az egyezményt. Ebben a véleményben az EGSZB az egyezményben foglaltak szerinti karbonsemleges világba vezető hosszú út főbb megközelítéseiről fejti ki nézeteit.

| 1.2. | Az óriási globális kihívások miatt jelentős változtatásokra van szükség az uniós megközelítésben. A kizárólag a saját üvegházhatásúgáz-kibocsátásra történő összpontosítás helyett az Uniónak azt kell fontolóra vennie, hogy globális szinten hogyan lehet elérni a maximális éghajlati előnyöket. Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy állítson össze egy hosszú távú stratégiát arról, hogyan növelhető és maximalizálható az Unió globális „szénkéznyoma” (1). |
| --- | --- |

1.2.

Az óriási globális kihívások miatt jelentős változtatásokra van szükség az uniós megközelítésben. A kizárólag a saját üvegházhatásúgáz-kibocsátásra történő összpontosítás helyett az Uniónak azt kell fontolóra vennie, hogy globális szinten hogyan lehet elérni a maximális éghajlati előnyöket. Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy állítson össze egy hosszú távú stratégiát arról, hogyan növelhető és maximalizálható az Unió globális „szénkéznyoma” (1).

| 1.3. | Az Uniónak erőteljesen törekednie kell a minden terület számára előnyös megoldásokra a gazdasági, a szociális és a környezetvédelmi szempontok tekintetében. Az EGSZB ezért arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy olyan éghajlatváltozási keretstratégiát állítson össze, amely segíti az uniós gazdaság megerősítését és növeli polgárainak jólétét, ugyanakkor mérsékli az éghajlatváltozást. |
| --- | --- |

1.3.

Az Uniónak erőteljesen törekednie kell a minden terület számára előnyös megoldásokra a gazdasági, a szociális és a környezetvédelmi szempontok tekintetében. Az EGSZB ezért arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy olyan éghajlatváltozási keretstratégiát állítson össze, amely segíti az uniós gazdaság megerősítését és növeli polgárainak jólétét, ugyanakkor mérsékli az éghajlatváltozást.

| 1.4. | A globális kötelezettségvállalás elsőrendű fontosságú ahhoz, hogy jelentős hatásokat lehessen elérni az éghajlatváltozás, a szén-dioxid-kibocsátás visszaszorítása, illetve a beruházások és a munkahelyek áthelyezésének megakadályozása terén. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa az aktív klímadiplomáciában való részvételt az egyezmény széles körű végrehajtásának elősegítése és a legnagyobb gazdaságok arra történő ösztönzése céljából, hogy kötelezettségvállalásaikat az Unió törekvéseihez hasonló szintre fokozzák. Az EGSZB azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy illessze be az éghajlati szempontokat a külpolitika valamennyi területére, különösen a kereskedelem és a beruházás területére, valamint a fejlesztési együttműködésbe. |
| --- | --- |

1.4.

A globális kötelezettségvállalás elsőrendű fontosságú ahhoz, hogy jelentős hatásokat lehessen elérni az éghajlatváltozás, a szén-dioxid-kibocsátás visszaszorítása, illetve a beruházások és a munkahelyek áthelyezésének megakadályozása terén. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa az aktív klímadiplomáciában való részvételt az egyezmény széles körű végrehajtásának elősegítése és a legnagyobb gazdaságok arra történő ösztönzése céljából, hogy kötelezettségvállalásaikat az Unió törekvéseihez hasonló szintre fokozzák. Az EGSZB azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy illessze be az éghajlati szempontokat a külpolitika valamennyi területére, különösen a kereskedelem és a beruházás területére, valamint a fejlesztési együttműködésbe.

| 1.5. | A gyakorlati intézkedések szempontjából az EU azzal járulhat hozzá a legsikeresebben az éghajlatváltozással szembeni küzdelemhez, hogy kibocsátás-csökkentő és szén-dioxid-nyelő megoldásokat és technológiákat exportál, valamint olyan világpiaci termékeket állít elő, amelyek esetében a versenytársakhoz képest alacsonyabbak a kibocsátási értékek. Ezért az EGSZB az innováció erőteljes fellendítésére szólít fel – a kutatástól kezdve a piacra lépésig – azért, hogy az EU az éghajlati megoldások globális éllovasa legyen. Kiemelt figyelmet kell fordítani a kkv-k által jelentett lehetőségekre. |
| --- | --- |

1.5.

A gyakorlati intézkedések szempontjából az EU azzal járulhat hozzá a legsikeresebben az éghajlatváltozással szembeni küzdelemhez, hogy kibocsátás-csökkentő és szén-dioxid-nyelő megoldásokat és technológiákat exportál, valamint olyan világpiaci termékeket állít elő, amelyek esetében a versenytársakhoz képest alacsonyabbak a kibocsátási értékek. Ezért az EGSZB az innováció erőteljes fellendítésére szólít fel – a kutatástól kezdve a piacra lépésig – azért, hogy az EU az éghajlati megoldások globális éllovasa legyen. Kiemelt figyelmet kell fordítani a kkv-k által jelentett lehetőségekre.

| 1.6. | Az éghajlat-politika belső dimenzióját illetően az Uniónak arra kell törekednie, hogy „éghajlati unióként” működjön, amely belső intézkedései tekintetében a cselekvést helyezi előtérbe, hatékony és összetartó. Most minden erőfeszítést az eddig hozott döntések végrehajtására kell összpontosítani, amiben mind az Európai Bizottságnak, mind a tagállamoknak megvan a saját szerepük. |
| --- | --- |

1.6.

Az éghajlat-politika belső dimenzióját illetően az Uniónak arra kell törekednie, hogy „éghajlati unióként” működjön, amely belső intézkedései tekintetében a cselekvést helyezi előtérbe, hatékony és összetartó. Most minden erőfeszítést az eddig hozott döntések végrehajtására kell összpontosítani, amiben mind az Európai Bizottságnak, mind a tagállamoknak megvan a saját szerepük.

| 1.7. | Az EGSZB azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy a hosszú távú stratégia integrált megközelítésmódra épüljön. Az előre vezető utat a kapcsolódó egységes piaci „uniók”, különösen az energiagazdálkodás, a közlekedés, a digitalizáció, az ipar, a mezőgazdaság, a tőke és az innováció területén létrejött uniók részeként kell kialakítani. Külön figyelmet kell szentelni a fenntartható élelmiszer-ipari rendszerek kérdésének és a szén-dioxid-nyelők szerepének. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy a hosszú távú stratégia integrált megközelítésmódra épüljön. Az előre vezető utat a kapcsolódó egységes piaci „uniók”, különösen az energiagazdálkodás, a közlekedés, a digitalizáció, az ipar, a mezőgazdaság, a tőke és az innováció területén létrejött uniók részeként kell kialakítani. Külön figyelmet kell szentelni a fenntartható élelmiszer-ipari rendszerek kérdésének és a szén-dioxid-nyelők szerepének.

| 1.8. | A Párizsi Egyezményben lefektetett célok eléréséhez teljes mértékben ki kell használni a piaci mechanizmusokat. A szén-dioxid-kibocsátások tekintetében egy globális árképzési rendszer semleges és hatékony módszer lenne arra, hogy az összes piaci szereplő bekapcsolódjon a kérdés megoldásába. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy aktívan mérje fel a globális szén-dioxid-árképzés irányába mutató különböző utakat és lépéseket, és az ilyen globális árképzés megvalósítása érdekében lépjen kapcsolatba más országokkal. |
| --- | --- |

1.8.

A Párizsi Egyezményben lefektetett célok eléréséhez teljes mértékben ki kell használni a piaci mechanizmusokat. A szén-dioxid-kibocsátások tekintetében egy globális árképzési rendszer semleges és hatékony módszer lenne arra, hogy az összes piaci szereplő bekapcsolódjon a kérdés megoldásába. Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy aktívan mérje fel a globális szén-dioxid-árképzés irányába mutató különböző utakat és lépéseket, és az ilyen globális árképzés megvalósítása érdekében lépjen kapcsolatba más országokkal.

| 1.9. | A karbonsemleges gazdaság felé vezető, Párizsban kijelölt út rendkívül nagy kihívást jelent. Az átmenet igazságos és ellenőrzött módon történő kezelése érdekében, illetve annak elősegítéséhez, hogy a vállalkozások és a polgárok igazodni tudjanak a változásokhoz és új megoldásokat és kompetenciákat fejleszthessenek ki, – az éghajlat-változási stratégia részeként – megfelelő kiigazító intézkedéseket kell bevezetni. |
| --- | --- |

1.9.

A karbonsemleges gazdaság felé vezető, Párizsban kijelölt út rendkívül nagy kihívást jelent. Az átmenet igazságos és ellenőrzött módon történő kezelése érdekében, illetve annak elősegítéséhez, hogy a vállalkozások és a polgárok igazodni tudjanak a változásokhoz és új megoldásokat és kompetenciákat fejleszthessenek ki, – az éghajlat-változási stratégia részeként – megfelelő kiigazító intézkedéseket kell bevezetni.

| 1.10. | A civil társadalmi partnerek azok, akik helyi tevékenységeik révén ténylegesen véghezviszik a karbonsemleges gazdaságra való átállást, a politikai döntéshozók szerepe pedig az, hogy megteremtsék az ezt elősegítő környezetet és biztosítsák a finanszírozást – adott esetben felhívva a figyelmet az összes igénybe vehető finanszírozási forrásra is. A többszintű kormányzás elveire épülő módszert kell kidolgozni, hogy segítsük a civil társdalom éghajlattal kapcsolatos tevékenységeit és felszámoljuk az ezek útjában álló akadályokat. Az EGSZB reméli, hogy teljes mértékben bevonják ennek a sok érdekelt felet magába foglaló infrastruktúrának a kidolgozásába, valamint az Európai Unió hosszú távú éghajlat-változási stratégiájának az elkészítésébe. |
| --- | --- |

1.10.

A civil társadalmi partnerek azok, akik helyi tevékenységeik révén ténylegesen véghezviszik a karbonsemleges gazdaságra való átállást, a politikai döntéshozók szerepe pedig az, hogy megteremtsék az ezt elősegítő környezetet és biztosítsák a finanszírozást – adott esetben felhívva a figyelmet az összes igénybe vehető finanszírozási forrásra is. A többszintű kormányzás elveire épülő módszert kell kidolgozni, hogy segítsük a civil társdalom éghajlattal kapcsolatos tevékenységeit és felszámoljuk az ezek útjában álló akadályokat. Az EGSZB reméli, hogy teljes mértékben bevonják ennek a sok érdekelt felet magába foglaló infrastruktúrának a kidolgozásába, valamint az Európai Unió hosszú távú éghajlat-változási stratégiájának az elkészítésébe.

2.   Az Európai Unió mint erős, globális éghajlati szereplő

| 2.1. | A párizsi éghajlatváltozási konferencia (COP21) eredménye egy globális megállapodás volt arról, hogy a globális felmelegedést világviszonylatban jóval 2 oC alá korlátozzák, és erőfeszítéseket tegyenek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szinthez képest további 1,5 oC-ban korlátozzák. Ez a globális kibocsátások igen nagy mértékű csökkentését igényli, és radikális változást tesz szükségessé a társadalmakban. |
| --- | --- |

2.1.

A párizsi éghajlatváltozási konferencia (COP21) eredménye egy globális megállapodás volt arról, hogy a globális felmelegedést világviszonylatban jóval 2 oC alá korlátozzák, és erőfeszítéseket tegyenek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szinthez képest további 1,5 oC-ban korlátozzák. Ez a globális kibocsátások igen nagy mértékű csökkentését igényli, és radikális változást tesz szükségessé a társadalmakban.

| 2.2. | Az előttünk álló globális kihívások miatt radikális változtatásra van szükség az éghajlatváltozás mérséklését érintő uniós megközelítésben. Nagyon fontos, hogy az EU jelentős erőfeszítéseket tegyen tényleges, globális hatások elérése érdekében. Ezért az Uniónak nem pusztán „szénlábnyomának” csökkentésére, hanem „szénkéznyomának” növelésére kell törekednie. |
| --- | --- |

2.2.

Az előttünk álló globális kihívások miatt radikális változtatásra van szükség az éghajlatváltozás mérséklését érintő uniós megközelítésben. Nagyon fontos, hogy az EU jelentős erőfeszítéseket tegyen tényleges, globális hatások elérése érdekében. Ezért az Uniónak nem pusztán „szénlábnyomának” csökkentésére, hanem „szénkéznyomának” növelésére kell törekednie.

| 2.3. | A globális kötelezettségvállalás elsőrendű fontosságú az éghajlatváltozás problematikájának megoldásához, valamint a szén-dioxid-kibocsátás visszaszorításához, illetve a beruházások és a munkahelyek áthelyezésének megakadályozásához. Az EU megmutatta vezető szerepét a párizsi konferencia előtt és a konferencia ideje alatt, és ebben a szellemben kell folytatnia a munkát a felek elkövetkező konferenciái esetében is. Klímadiplomáciája terén az Uniónak azokra az országokra kell összpontosítania, amelyekben a legnagyobb az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, de azokra az országokra is, amelyek a legkeményebb versenytársai és gazdasági szempontból a legígéretesebb partnerei. Így a klímadiplomáciának és a gazdasági diplomáciának kölcsönösen ki kell egészítenie egymást. |
| --- | --- |

2.3.

A globális kötelezettségvállalás elsőrendű fontosságú az éghajlatváltozás problematikájának megoldásához, valamint a szén-dioxid-kibocsátás visszaszorításához, illetve a beruházások és a munkahelyek áthelyezésének megakadályozásához. Az EU megmutatta vezető szerepét a párizsi konferencia előtt és a konferencia ideje alatt, és ebben a szellemben kell folytatnia a munkát a felek elkövetkező konferenciái esetében is. Klímadiplomáciája terén az Uniónak azokra az országokra kell összpontosítania, amelyekben a legnagyobb az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, de azokra az országokra is, amelyek a legkeményebb versenytársai és gazdasági szempontból a legígéretesebb partnerei. Így a klímadiplomáciának és a gazdasági diplomáciának kölcsönösen ki kell egészítenie egymást.

| 2.4. | A legnagyobb emisszióforrás Kína, a világméretű kibocsátás több mint 25 %-ával, az Amerikai Egyesült Államok körülbelül 15 %-kal és az Európai Unió mintegy 10 %-kal. Az Unió kibocsátásból való részesedése a tervek szerint 2030-ra kb. 5 %-ra csökken. Ahhoz tehát, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére minél nagyobb hatást tudjon gyakorolni, az Uniónak minden lehetőt meg kell tennie, hogy a többi fél is ambiciózusabb kibocsátáscsökkentési tervekkel álljon elő. |
| --- | --- |

2.4.

A legnagyobb emisszióforrás Kína, a világméretű kibocsátás több mint 25 %-ával, az Amerikai Egyesült Államok körülbelül 15 %-kal és az Európai Unió mintegy 10 %-kal. Az Unió kibocsátásból való részesedése a tervek szerint 2030-ra kb. 5 %-ra csökken. Ahhoz tehát, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére minél nagyobb hatást tudjon gyakorolni, az Uniónak minden lehetőt meg kell tennie, hogy a többi fél is ambiciózusabb kibocsátáscsökkentési tervekkel álljon elő.

| 2.5. | A gyakorlati intézkedések szempontjából az EU azzal járulhat hozzá a legsikeresebben az éghajlatváltozással szembeni küzdelemhez, hogy alacsony kibocsátást lehetővé tevő megoldásokat exportál, valamint olyan világpiaci termékeket állít elő, amelyek esetében a versenytársakéihoz képest alacsonyabbak a kibocsátási értékek. |
| --- | --- |

2.5.

A gyakorlati intézkedések szempontjából az EU azzal járulhat hozzá a legsikeresebben az éghajlatváltozással szembeni küzdelemhez, hogy alacsony kibocsátást lehetővé tevő megoldásokat exportál, valamint olyan világpiaci termékeket állít elő, amelyek esetében a versenytársakéihoz képest alacsonyabbak a kibocsátási értékek.

| 2.6. | Az Amerikai Egyesült Államok mellett Kína és más gyorsan fejlődő országok is a karbonszegény technológiák fontos szállítóivá váltak. Az Európai Unió az utóbbi 5 évben bizonyos ágazatokban mind az export-, mind pedig a hazai piacokon jelentős visszaeséseket könyvelhetett el, és egykori globális szintű technológiai vezető szerepe már a múlté. A Juncker-bizottság ugyan azt az igényt fogalmazta meg, hogy az EU világelső legyen a megújuló energiák terén, ez a cél azonban jelenleg nagyon távolinak tűnik. |
| --- | --- |

2.6.

Az Amerikai Egyesült Államok mellett Kína és más gyorsan fejlődő országok is a karbonszegény technológiák fontos szállítóivá váltak. Az Európai Unió az utóbbi 5 évben bizonyos ágazatokban mind az export-, mind pedig a hazai piacokon jelentős visszaeséseket könyvelhetett el, és egykori globális szintű technológiai vezető szerepe már a múlté. A Juncker-bizottság ugyan azt az igényt fogalmazta meg, hogy az EU világelső legyen a megújuló energiák terén, ez a cél azonban jelenleg nagyon távolinak tűnik.

| 2.7. | Ezért sürgősen új és további lendületre van szükség ahhoz, hogy az Unió ismét az éghajlattal kapcsolatos megoldások éllovasává váljon. A globális lehetőségek technológiák, termékek, szolgáltatások és a szakértelem, valamint az általános termelési és fogyasztási modellek széles körére terjednek ki. A szén-dioxid-nyelőkkel, például a fenntartható erdőgazdálkodással és az erdőtelepítéssel kapcsolatos ismeretek exportjára is úgy kell tekinteni, mint ami globális hatás kifejtését teszi lehetővé. |
| --- | --- |

2.7.

Ezért sürgősen új és további lendületre van szükség ahhoz, hogy az Unió ismét az éghajlattal kapcsolatos megoldások éllovasává váljon. A globális lehetőségek technológiák, termékek, szolgáltatások és a szakértelem, valamint az általános termelési és fogyasztási modellek széles körére terjednek ki. A szén-dioxid-nyelőkkel, például a fenntartható erdőgazdálkodással és az erdőtelepítéssel kapcsolatos ismeretek exportjára is úgy kell tekinteni, mint ami globális hatás kifejtését teszi lehetővé.

| 2.8. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság csatlakozott a világ vezető gazdaságai által elindított „Mission Innovation” (Innovációs küldetés) kezdeményezéshez. Az ebben részt vevő országok vállalják, hogy az elkövetkező öt évben megduplázzák a tiszta energiával kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre szánt pénzügyi forrásaikat. |
| --- | --- |

2.8.

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság csatlakozott a világ vezető gazdaságai által elindított „Mission Innovation” (Innovációs küldetés) kezdeményezéshez. Az ebben részt vevő országok vállalják, hogy az elkövetkező öt évben megduplázzák a tiszta energiával kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre szánt pénzügyi forrásaikat.

| 2.9. | A hatékony kereskedelem- és beruházáspolitika nagyon fontos eszköz a karbonszegény megoldások kialakításában és a globális szén-dioxid-semleges gazdaság elérésének meggyorsításában. Ahhoz, hogy kedvező eredményt kapjunk, az éghajlattal kapcsolatos kérdéseknek a kereskedelmi és beruházási megállapodásokról folytatott tárgyalások elválaszthatatlan részét kell képezniük. Azt kellene célul kitűzni, hogy felszámoljuk az éghajlat szempontjából előnyös termékek, technológiák és megoldások kereskedelmének útjában álló akadályokat. Ebben fontos szerepet kellene szánni a környezetvédelmi termékekről szóló megállapodásnak. Közös megoldásokra is szükség van, hogy el lehessen kerülni azokat a kereskedelem terén fellépő torzulásokat, amelyek abból adódnak, hogy az egyes régiókban eltérőek az éghajlat-politikák és az idevonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

2.9.

A hatékony kereskedelem- és beruházáspolitika nagyon fontos eszköz a karbonszegény megoldások kialakításában és a globális szén-dioxid-semleges gazdaság elérésének meggyorsításában. Ahhoz, hogy kedvező eredményt kapjunk, az éghajlattal kapcsolatos kérdéseknek a kereskedelmi és beruházási megállapodásokról folytatott tárgyalások elválaszthatatlan részét kell képezniük. Azt kellene célul kitűzni, hogy felszámoljuk az éghajlat szempontjából előnyös termékek, technológiák és megoldások kereskedelmének útjában álló akadályokat. Ebben fontos szerepet kellene szánni a környezetvédelmi termékekről szóló megállapodásnak. Közös megoldásokra is szükség van, hogy el lehessen kerülni azokat a kereskedelem terén fellépő torzulásokat, amelyek abból adódnak, hogy az egyes régiókban eltérőek az éghajlat-politikák és az idevonatkozó követelmények.

| 2.10. | A fejlesztéspolitikát illetően a fejlett országoknak az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására tett évi 100 milliárd amerikai dolláros jelenlegi felajánlását a COP21-en 2025-ig meghosszabbították, és gyakorlati ütemtervet szorgalmaztak a célkitűzés elérésére vonatkozóan. Egyes országok külön-külön is tettek ígéretet a finanszírozásra. Fontos, hogy ezeket az ígéreteket be is tartsák és a pénzeszközöket a gazdaságosság és az éghajlat szempontjából, illetve társadalmilag is felelősségteljesen használják fel. Ahogy azt az EGSZB az EU–Afrika stratégia kapcsán is javasolta, tájékoztató kampányokat kell szervezni, hogy a civil szervezetek információhoz jussanak az igénybe vehető forrásokról, különösen a fejlődő országokban. |
| --- | --- |

2.10.

A fejlesztéspolitikát illetően a fejlett országoknak az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására tett évi 100 milliárd amerikai dolláros jelenlegi felajánlását a COP21-en 2025-ig meghosszabbították, és gyakorlati ütemtervet szorgalmaztak a célkitűzés elérésére vonatkozóan. Egyes országok külön-külön is tettek ígéretet a finanszírozásra. Fontos, hogy ezeket az ígéreteket be is tartsák és a pénzeszközöket a gazdaságosság és az éghajlat szempontjából, illetve társadalmilag is felelősségteljesen használják fel. Ahogy azt az EGSZB az EU–Afrika stratégia kapcsán is javasolta, tájékoztató kampányokat kell szervezni, hogy a civil szervezetek információhoz jussanak az igénybe vehető forrásokról, különösen a fejlődő országokban.

| 2.11. | A technológiai együttműködésnek is fontos szerepet kell játszania a fejlesztéspolitikában. Ennek kapcsán gondoskodni kell a szellemi tulajdonjogok megfelelő védelméről is, hiszen ezek nagyon fontosak az innováció szempontjából. Fontos annak biztosítása is, hogy a rendelkezésre bocsátott megoldások tükrözzék a fejlődő országok viszonyait és – a partnerség szellemében – segítsék őket a karbonszegény növekedés elérésében anélkül, hogy közben akadályt jelentenének gazdasági fejlődésükben. Ezen túlmenően kapacitásépítésre is szükség van, hogy segítsünk a fejlődő országoknak az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésében és az ilyen hatásokhoz való alkalmazkodásban. |
| --- | --- |

2.11.

A technológiai együttműködésnek is fontos szerepet kell játszania a fejlesztéspolitikában. Ennek kapcsán gondoskodni kell a szellemi tulajdonjogok megfelelő védelméről is, hiszen ezek nagyon fontosak az innováció szempontjából. Fontos annak biztosítása is, hogy a rendelkezésre bocsátott megoldások tükrözzék a fejlődő országok viszonyait és – a partnerség szellemében – segítsék őket a karbonszegény növekedés elérésében anélkül, hogy közben akadályt jelentenének gazdasági fejlődésükben. Ezen túlmenően kapacitásépítésre is szükség van, hogy segítsünk a fejlődő országoknak az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésében és az ilyen hatásokhoz való alkalmazkodásban.

| 2.12. | A Párizsi Egyezmény globális végrehajtásának elősegítése érdekében az éghajlati szempontokat általános szabályként valamennyi uniós külső politikában érvényesíteni kell. |
| --- | --- |

2.12.

A Párizsi Egyezmény globális végrehajtásának elősegítése érdekében az éghajlati szempontokat általános szabályként valamennyi uniós külső politikában érvényesíteni kell.

3.   Egy hatékonyabb éghajlati unió felé

| 3.1. | Az erős, globális szereplővé válás szilárd alapjának biztosításához az Európai Uniónak olyan éghajlati unióvá is kell válnia, amely belső intézkedései tekintetében hatékony, összetartó és hiteles. Elsősorban a cselekvés szempontjából kell unióként fellépni. Most minden erőfeszítést az eddig hozott döntések végrehajtására kell összpontosítani, és ebben mind az Európai Bizottságnak, mind a tagállamoknak megvan a saját szerepük. |
| --- | --- |

3.1.

Az erős, globális szereplővé válás szilárd alapjának biztosításához az Európai Uniónak olyan éghajlati unióvá is kell válnia, amely belső intézkedései tekintetében hatékony, összetartó és hiteles. Elsősorban a cselekvés szempontjából kell unióként fellépni. Most minden erőfeszítést az eddig hozott döntések végrehajtására kell összpontosítani, és ebben mind az Európai Bizottságnak, mind a tagállamoknak megvan a saját szerepük.

| 3.2. | Mivel az éghajlatváltozás mérséklése minden gazdasági ágazatot érint, az éghajlati uniónak integrált megközelítésen kell alapulnia. Éghajlatváltozáshoz kapcsolódó további intézkedéseket kell tehát kidolgozni az olyan kapcsolódó „uniók” részeként, mint az energiaunió, az egységes európai közlekedési térség, az áruk és szolgáltatások egységes piaca, a digitális tartalmak egységes piaca, az európai iparpolitika, a közös agrárpolitika, a tőkepiaci unió és az innovációs unió. Optimális megközelítést kell találni az uniós éghajlat-politika és a nemzeti végrehajtás összekapcsolásához is. |
| --- | --- |

3.2.

Mivel az éghajlatváltozás mérséklése minden gazdasági ágazatot érint, az éghajlati uniónak integrált megközelítésen kell alapulnia. Éghajlatváltozáshoz kapcsolódó további intézkedéseket kell tehát kidolgozni az olyan kapcsolódó „uniók” részeként, mint az energiaunió, az egységes európai közlekedési térség, az áruk és szolgáltatások egységes piaca, a digitális tartalmak egységes piaca, az európai iparpolitika, a közös agrárpolitika, a tőkepiaci unió és az innovációs unió. Optimális megközelítést kell találni az uniós éghajlat-politika és a nemzeti végrehajtás összekapcsolásához is.

| 3.3. | Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalásait az Uniónak olyan módon kell teljesítenie, amely erősíti gazdaságát és javítja a polgárok jólétét. Az éghajlat-politikára nemcsak a gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi szempontok kiegyensúlyozásaként kell tekinteni, hanem minden terület számára előnyös megoldásokra kell törekedni. Ennek érdekében erőfeszítésekre van szükség a karbonszegény növekedés fellendítésére, és ehhez teljes mértékben ki kell használni többek között a digitalizáció, a tiszta technológiák, a biogazdaság és a körforgásos gazdaság kínálta lehetőségeket. |
| --- | --- |

3.3.

Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalásait az Uniónak olyan módon kell teljesítenie, amely erősíti gazdaságát és javítja a polgárok jólétét. Az éghajlat-politikára nemcsak a gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi szempontok kiegyensúlyozásaként kell tekinteni, hanem minden terület számára előnyös megoldásokra kell törekedni. Ennek érdekében erőfeszítésekre van szükség a karbonszegény növekedés fellendítésére, és ehhez teljes mértékben ki kell használni többek között a digitalizáció, a tiszta technológiák, a biogazdaság és a körforgásos gazdaság kínálta lehetőségeket.

| 3.4. | Jelentős karbonszegény beruházásokra van szükség globálisan és az EU-n belül is. Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó szempontokat be kell építeni a közberuházási programok finanszírozási kritériumaiba, ideértve az európai alapok felhasználását is. A köz- és magánszféra együttműködése, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank szerepe rendkívül fontos. Az EGSZB üdvözli a Beruházási Projektek Európai Portáljának és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformnak az elindítását, és hangsúlyozza, hogy a projektküszöböket úgy kell meghatározni, hogy azok ne zárják ki a kisebb méretű projekteket. |
| --- | --- |

3.4.

Jelentős karbonszegény beruházásokra van szükség globálisan és az EU-n belül is. Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó szempontokat be kell építeni a közberuházási programok finanszírozási kritériumaiba, ideértve az európai alapok felhasználását is. A köz- és magánszféra együttműködése, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank szerepe rendkívül fontos. Az EGSZB üdvözli a Beruházási Projektek Európai Portáljának és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformnak az elindítását, és hangsúlyozza, hogy a projektküszöböket úgy kell meghatározni, hogy azok ne zárják ki a kisebb méretű projekteket.

| 3.5. | A magánszektort illetően a karbonszegény beruházásokra ugyanazok az előfeltételek vonatkoznak, mint bármilyen más beruházásra. Az éghajlatváltozás mérséklése által kínált lehetőségek és üzleti potenciál teljes kihasználásának lehetővé tételéhez ösztönző, versenyképes és stabil üzleti környezetre van szükség. |
| --- | --- |

3.5.

A magánszektort illetően a karbonszegény beruházásokra ugyanazok az előfeltételek vonatkoznak, mint bármilyen más beruházásra. Az éghajlatváltozás mérséklése által kínált lehetőségek és üzleti potenciál teljes kihasználásának lehetővé tételéhez ösztönző, versenyképes és stabil üzleti környezetre van szükség.

| 3.6. | Ahhoz, hogy az Európai Unió az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó technológiák és megoldások terén a globális élvonalba kerüljön, az innovációt elősegítő környezetbe kell beruháznia, a következő területeket lefedve: kutatás, fejlesztés, kísérletezés, demonstráció és végül nemzetközi piacra lépés és expanzió. Különös figyelmet kell fordítani a kkv-k innovációs potenciáljára és nemzetközi piacra lépésére. Biztosítani kell ezért, hogy a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés ne képezzen akadályt a kkv-k előtt. |
| --- | --- |

3.6.

Ahhoz, hogy az Európai Unió az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó technológiák és megoldások terén a globális élvonalba kerüljön, az innovációt elősegítő környezetbe kell beruháznia, a következő területeket lefedve: kutatás, fejlesztés, kísérletezés, demonstráció és végül nemzetközi piacra lépés és expanzió. Különös figyelmet kell fordítani a kkv-k innovációs potenciáljára és nemzetközi piacra lépésére. Biztosítani kell ezért, hogy a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés ne képezzen akadályt a kkv-k előtt.

| 3.7. | Mivel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nagy része az energiatermelésből származik, az energia áll az átmenet középpontjában. A fosszilis tüzelőanyagok karbonszegény energiaforrásokkal történő felváltása és az energiahatékonyság minden ágazatban és tevékenységi területen történő javítása a kulcsfontosságú intézkedések közzé tartozik. A társadalom fokozódó villamosítása – a fosszilis tüzelőanyagok felváltásával – jelentősen hozzájárulhat a kibocsátáscsökkentéshez. Az egyik legnagyobb kihívás és lehetőség a villamosenergia-tárolási megoldások fejlesztésében rejlik. |
| --- | --- |

3.7.

Mivel az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nagy része az energiatermelésből származik, az energia áll az átmenet középpontjában. A fosszilis tüzelőanyagok karbonszegény energiaforrásokkal történő felváltása és az energiahatékonyság minden ágazatban és tevékenységi területen történő javítása a kulcsfontosságú intézkedések közzé tartozik. A társadalom fokozódó villamosítása – a fosszilis tüzelőanyagok felváltásával – jelentősen hozzájárulhat a kibocsátáscsökkentéshez. Az egyik legnagyobb kihívás és lehetőség a villamosenergia-tárolási megoldások fejlesztésében rejlik.

| 3.8. | A közlekedés, különösen a közúti közlekedés dekarbonizációja tekintetében sokféle intézkedést kell bevezetni. A villamos energia és az alternatív energiaforrások, a fejlett bioüzemanyagok, a járművek és a logisztika javuló energiahatékonysága, a karbonszegény közlekedési módok fokozott használata, a komodalitás és a tömegközlekedés, valamint a földhasználat-tervezés is szerepet kell, hogy játsszon az átállásban. Az EGSZB szerint a hajózás és a légi közlekedés kapcsán ambiciózus globális eredményeket kell elérni az IMO és az ICAO keretében. |
| --- | --- |

3.8.

A közlekedés, különösen a közúti közlekedés dekarbonizációja tekintetében sokféle intézkedést kell bevezetni. A villamos energia és az alternatív energiaforrások, a fejlett bioüzemanyagok, a járművek és a logisztika javuló energiahatékonysága, a karbonszegény közlekedési módok fokozott használata, a komodalitás és a tömegközlekedés, valamint a földhasználat-tervezés is szerepet kell, hogy játsszon az átállásban. Az EGSZB szerint a hajózás és a légi közlekedés kapcsán ambiciózus globális eredményeket kell elérni az IMO és az ICAO keretében.

| 3.9. | A dekarbonizáció sikeréhez a termékek és a termelési módszerek fejlesztésére is szükség van. A legnagyobb lehetőségek innovatív üzleti modellek feltárásában és új, karbonszegény termékek kifejlesztésében rejlenek, elsősorban az általuk kínált szolgáltatásra és funkcióra összpontosítva. Valamennyi ágazat és szereplő potenciálját ki kell használni, a döntéshozók feladata pedig nem az, hogy meghatározzák, kik legyenek a folyamat nyertesei, például úgy, hogy bizonyos ágazatokat, módszereket vagy termékeket támogatások révén favorizálnak. |
| --- | --- |

3.9.

A dekarbonizáció sikeréhez a termékek és a termelési módszerek fejlesztésére is szükség van. A legnagyobb lehetőségek innovatív üzleti modellek feltárásában és új, karbonszegény termékek kifejlesztésében rejlenek, elsősorban az általuk kínált szolgáltatásra és funkcióra összpontosítva. Valamennyi ágazat és szereplő potenciálját ki kell használni, a döntéshozók feladata pedig nem az, hogy meghatározzák, kik legyenek a folyamat nyertesei, például úgy, hogy bizonyos ágazatokat, módszereket vagy termékeket támogatások révén favorizálnak.

| 3.10. | A mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás több ponton is kapcsolódik az éghajlatváltozáshoz. A kibocsátáscsökkentés mellett a szén-dioxid szénnyelőkben történő megkötése is fontos szerepet játszik az éghajlatváltozás mérséklésében. Ez rávilágít arra, hogy milyen fontos az erdészeti erőforrások fenntartható használata és a megfelelő talajgazdálkodás. Másrészt viszont a mezőgazdaság és az erdészet komoly kihívásokkal néz szembe az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás tekintetében. Ezért intenzív kutatásra és fejlesztésre van szükség az ellenálló képesség és az alkalmazkodás kapcsán, valamint azzal összefüggésben, hogy a talaj milyen szerepet játszhat a szén-dioxid elnyelésében. |
| --- | --- |

3.10.

A mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás több ponton is kapcsolódik az éghajlatváltozáshoz. A kibocsátáscsökkentés mellett a szén-dioxid szénnyelőkben történő megkötése is fontos szerepet játszik az éghajlatváltozás mérséklésében. Ez rávilágít arra, hogy milyen fontos az erdészeti erőforrások fenntartható használata és a megfelelő talajgazdálkodás. Másrészt viszont a mezőgazdaság és az erdészet komoly kihívásokkal néz szembe az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás tekintetében. Ezért intenzív kutatásra és fejlesztésre van szükség az ellenálló képesség és az alkalmazkodás kapcsán, valamint azzal összefüggésben, hogy a talaj milyen szerepet játszhat a szén-dioxid elnyelésében.

| 3.11. | A fokozódó népességnövekedés fényében rendkívül fontos az éghajlatváltozás és az élelmezésbiztonság közötti kapcsolat. Az élelmezésbiztonsággal és az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos komoly kihívások megválaszolásához több fenntartható élelmiszer-ipari rendszerre van szükség, és ezzel párhuzamosan meg kell akadályozni a kibocsátások és a munkahelyek áthelyezését. |
| --- | --- |

3.11.

A fokozódó népességnövekedés fényében rendkívül fontos az éghajlatváltozás és az élelmezésbiztonság közötti kapcsolat. Az élelmezésbiztonsággal és az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos komoly kihívások megválaszolásához több fenntartható élelmiszer-ipari rendszerre van szükség, és ezzel párhuzamosan meg kell akadályozni a kibocsátások és a munkahelyek áthelyezését.

| 3.12. | A digitális átállás a gazdaság dekarbonizációjának átfogó eleme. Az automatizálás, a robotika és a tárgyak internete hatékonyabbá teszi az ipari folyamatokat és a logisztikát. Az intelligens energiahálózatok, az intelligens mobilitás, az intelligens épületek és az intelligens közösségek bevonják az embereket a dekarbonizációba, és lehetővé teszik, hogy a fogyasztók ún. „termelő-fogyasztókká” váljanak. A digitális platformok pedig lehetőséget teremtenek a termékek és szolgáltatások megosztására. |
| --- | --- |

3.12.

A digitális átállás a gazdaság dekarbonizációjának átfogó eleme. Az automatizálás, a robotika és a tárgyak internete hatékonyabbá teszi az ipari folyamatokat és a logisztikát. Az intelligens energiahálózatok, az intelligens mobilitás, az intelligens épületek és az intelligens közösségek bevonják az embereket a dekarbonizációba, és lehetővé teszik, hogy a fogyasztók ún. „termelő-fogyasztókká” váljanak. A digitális platformok pedig lehetőséget teremtenek a termékek és szolgáltatások megosztására.

| 3.13. | Mindent egybevetve elmondható tehát, hogy az embereknek fontos szerepet kell játszaniuk a szén-dioxid-semleges gazdaság felé való átmenetben. Jelentős eredmények érhetők el azzal, ha fenntarthatóbbá válnak a fogyasztási szokások és változások állnak be az életstílusban – például az étkezési, vásárlási, mobilitási vagy a szabadidő eltöltésével kapcsolatos szokásokban. Az emberek döntéseit megalapozottabbá lehet tenni figyelemfelkeltéssel, terméktájékoztatókkal és oktatással. |
| --- | --- |

3.13.

Mindent egybevetve elmondható tehát, hogy az embereknek fontos szerepet kell játszaniuk a szén-dioxid-semleges gazdaság felé való átmenetben. Jelentős eredmények érhetők el azzal, ha fenntarthatóbbá válnak a fogyasztási szokások és változások állnak be az életstílusban – például az étkezési, vásárlási, mobilitási vagy a szabadidő eltöltésével kapcsolatos szokásokban. Az emberek döntéseit megalapozottabbá lehet tenni figyelemfelkeltéssel, terméktájékoztatókkal és oktatással.

| 3.14. | Az elmúlt néhány évben az EGSZB több olyan véleményt is készített, amely a szén-dioxid-semleges jövő eléréséhez vezető konkrét intézkedésekről szól (2). |
| --- | --- |

3.14.

Az elmúlt néhány évben az EGSZB több olyan véleményt is készített, amely a szén-dioxid-semleges jövő eléréséhez vezető konkrét intézkedésekről szól (2).

| 3.15. | A karbonsemleges gazdaságba való átmenet elkerülhetetlenül azt jelenti, hogy lesznek győztesek és vesztesek. Rendkívül fontos tehát az átmenet igazságos és ellenőrzött módon történő kezelése. Megfelelő intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy segítsünk a vállalkozásoknak és a polgároknak az új helyzethez való alkalmazkodásban. A növekvő költségek és a készséghiány jelentik a legfőbb fenyegetést, amellyel meg kell küzdeni. Megfelelő lehetőségnek számít a legveszélyeztetettebb ágazatok és embercsoportok azonosítása alapján nyújtott, célzott pénzügyi támogatás. Az erőfeszítéseket azonban elsősorban az új megoldások keresésére és a készségek fejlesztésére kell összpontosítani. |
| --- | --- |

3.15.

A karbonsemleges gazdaságba való átmenet elkerülhetetlenül azt jelenti, hogy lesznek győztesek és vesztesek. Rendkívül fontos tehát az átmenet igazságos és ellenőrzött módon történő kezelése. Megfelelő intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy segítsünk a vállalkozásoknak és a polgároknak az új helyzethez való alkalmazkodásban. A növekvő költségek és a készséghiány jelentik a legfőbb fenyegetést, amellyel meg kell küzdeni. Megfelelő lehetőségnek számít a legveszélyeztetettebb ágazatok és embercsoportok azonosítása alapján nyújtott, célzott pénzügyi támogatás. Az erőfeszítéseket azonban elsősorban az új megoldások keresésére és a készségek fejlesztésére kell összpontosítani.

4.   Az árképzési mechanizmusok teljes kihasználása

| 4.1. | A Párizsi Egyezmény keretében a politikai döntéshozók által kitűzött célok eléréséhez használt intézkedések végrehajtása során, amennyire lehet, piaci mechanizmusokat kellene alkalmazni. Az éghajlatvédelem semleges módon történő, hatékony erősítése érdekében törekedni kell az üvegházhatásúgáz-kibocsátás globális árképzésére. Ennek megfelelően az árképzési rendszer megfelelő működésének lehetővé tétele érdekében fokozatosan ki kell vezetni az egymással ütköző vagy egymást átfedő energiatámogatásokat. |
| --- | --- |

4.1.

A Párizsi Egyezmény keretében a politikai döntéshozók által kitűzött célok eléréséhez használt intézkedések végrehajtása során, amennyire lehet, piaci mechanizmusokat kellene alkalmazni. Az éghajlatvédelem semleges módon történő, hatékony erősítése érdekében törekedni kell az üvegházhatásúgáz-kibocsátás globális árképzésére. Ennek megfelelően az árképzési rendszer megfelelő működésének lehetővé tétele érdekében fokozatosan ki kell vezetni az egymással ütköző vagy egymást átfedő energiatámogatásokat.

| 4.2. | Több országban és régióban már használatban vannak különböző, a szén-dioxid árképzésére vonatkozó rendszerek: a fő módszerek közé tartozik a karbon-adóztatás és a kibocsátáskereskedelmi egységek kvóta- és kereskedelmi rendszerei. Megfontolás tárgyát képezik a különböző rendszerek összekapcsolására szolgáló intézkedések is. |
| --- | --- |

4.2.

Több országban és régióban már használatban vannak különböző, a szén-dioxid árképzésére vonatkozó rendszerek: a fő módszerek közé tartozik a karbon-adóztatás és a kibocsátáskereskedelmi egységek kvóta- és kereskedelmi rendszerei. Megfontolás tárgyát képezik a különböző rendszerek összekapcsolására szolgáló intézkedések is.

| 4.3. | Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a kibocsátási egységek ára nem várt módon alacsony maradt, mert a kibocsátási egységek kínálata egyértelműen meghaladta a keresletet, az egymást átfedő támogatásoknak pedig piaci hatásaik vannak. Az, hogy felső határt szabnak a kibocsátásokra, biztosítja a kibocsátáscsökkentési célkitűzés teljesülését, a rendszer azonban nem ösztönzi az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiába történő beruházásokat. Ez utóbbihoz ugyanis az kellene, hogy magasabb legyen a szén-dioxid-kibocsátás ára, és közben intézkedéseket kellene hozni a kibocsátásáthelyezés megakadályozására is. |
| --- | --- |

4.3.

Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a kibocsátási egységek ára nem várt módon alacsony maradt, mert a kibocsátási egységek kínálata egyértelműen meghaladta a keresletet, az egymást átfedő támogatásoknak pedig piaci hatásaik vannak. Az, hogy felső határt szabnak a kibocsátásokra, biztosítja a kibocsátáscsökkentési célkitűzés teljesülését, a rendszer azonban nem ösztönzi az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiába történő beruházásokat. Ez utóbbihoz ugyanis az kellene, hogy magasabb legyen a szén-dioxid-kibocsátás ára, és közben intézkedéseket kellene hozni a kibocsátásáthelyezés megakadályozására is.

| 4.4. | Egy jól működő és tisztességes globális szén-dioxid-árképzési rendszer kiegyenlítené az exportvállalkozások versenyfeltételeit a világpiacokon, így csökkentené a beruházás és a munkahely-áthelyezés kockázatát. Kiküszöbölné továbbá az alacsonyabb éghajlatvédelmi követelmények miatt olcsóbb importált áruk versenyelőnyét, valamint a fejlődő országok felé irányítaná a pénzáramlásokat. Éppen ezért eltökélten törekedni kellene egy megfelelő globális rendszerre. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy emellett síkra szállt annak érdekében is, hogy – egyfajta átmeneti megoldásként – hozzanak létre egy mechanizmust a szén-dioxid-kibocsátás határokon történő „kiigazítására” addig is, amíg egy ilyen globális rendszer életbe nem lép (3). Ugyanakkor kiemelt figyelmet kell szentelni az ilyen mechanizmusokkal járó kihívásokra és kockázatokra. |
| --- | --- |

4.4.

Egy jól működő és tisztességes globális szén-dioxid-árképzési rendszer kiegyenlítené az exportvállalkozások versenyfeltételeit a világpiacokon, így csökkentené a beruházás és a munkahely-áthelyezés kockázatát. Kiküszöbölné továbbá az alacsonyabb éghajlatvédelmi követelmények miatt olcsóbb importált áruk versenyelőnyét, valamint a fejlődő országok felé irányítaná a pénzáramlásokat. Éppen ezért eltökélten törekedni kellene egy megfelelő globális rendszerre. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy emellett síkra szállt annak érdekében is, hogy – egyfajta átmeneti megoldásként – hozzanak létre egy mechanizmust a szén-dioxid-kibocsátás határokon történő „kiigazítására” addig is, amíg egy ilyen globális rendszer életbe nem lép (3). Ugyanakkor kiemelt figyelmet kell szentelni az ilyen mechanizmusokkal járó kihívásokra és kockázatokra.

| 4.5. | A megfelelő árképzési rendszer előfeltételeinek és következményeinek feltárása érdekében különböző lehetőségeket kell körültekintően értékelni. A következő utak és lépések feltárása lenne legalább szükséges:






  — | a meglévő regionális árképzési és kereskedelmi rendszerek összekapcsolása más régiók hasonló rendszereivel, |
| --- | --- | --- |

4.5.

A megfelelő árképzési rendszer előfeltételeinek és következményeinek feltárása érdekében különböző lehetőségeket kell körültekintően értékelni. A következő utak és lépések feltárása lenne legalább szükséges:

—

a meglévő regionális árképzési és kereskedelmi rendszerek összekapcsolása más régiók hasonló rendszereivel,

| — | ágazati szintű nemzetközi kibocsátáskereskedelmi rendszerek kialakítása a legfontosabb ágazatokban. |
| --- | --- |

—

ágazati szintű nemzetközi kibocsátáskereskedelmi rendszerek kialakítása a legfontosabb ágazatokban.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a globális szén-dioxid-árképzési rendszer megvalósítása érdekében aktívan mérje fel a különböző lehetőségeket és lépéseket, ossza meg tapasztalatait és lépjen kapcsolatba más országokkal.

5.   A civil társadalom többszörös szerepe

| 5.1. | A civil társadalomnak fontos szerepet kell játszania globális, európai, nemzeti és helyi szinten a karbonsemleges világba való átmenetben. A vállalkozások, a munkavállalók, a fogyasztók és a polgárok azok, akik saját lokális cselekvéseiken keresztül ténylegesen véghezviszik a változást, a politikai döntéshozók szerepe pedig az, hogy megteremtsék az ezt elősegítő és ösztönző környezetet. |
| --- | --- |

5.1.

A civil társadalomnak fontos szerepet kell játszania globális, európai, nemzeti és helyi szinten a karbonsemleges világba való átmenetben. A vállalkozások, a munkavállalók, a fogyasztók és a polgárok azok, akik saját lokális cselekvéseiken keresztül ténylegesen véghezviszik a változást, a politikai döntéshozók szerepe pedig az, hogy megteremtsék az ezt elősegítő és ösztönző környezetet.

| 5.2. | Nagy előrelépések történnek a piacokon: egyre több magán- és intézményi befektető veszi figyelembe befektetési célpontjainak „szén-dioxid-kockázatát”, és éghajlatvédelemmel kapcsolatos magántőke-alapok jönnek létre. Sok vállalat újítja meg és fejleszti tevékenységét és termékportfólióját azért, hogy reagáljon a fogyasztók és a részvénytulajdonosok éghajlatvédelemmel összefüggő aggályaira. Új vállalati ökoszisztémák épülnek ki az ágazatokban, valamint a nagyvállalatok és a kkv-k között. |
| --- | --- |

5.2.

Nagy előrelépések történnek a piacokon: egyre több magán- és intézményi befektető veszi figyelembe befektetési célpontjainak „szén-dioxid-kockázatát”, és éghajlatvédelemmel kapcsolatos magántőke-alapok jönnek létre. Sok vállalat újítja meg és fejleszti tevékenységét és termékportfólióját azért, hogy reagáljon a fogyasztók és a részvénytulajdonosok éghajlatvédelemmel összefüggő aggályaira. Új vállalati ökoszisztémák épülnek ki az ágazatokban, valamint a nagyvállalatok és a kkv-k között.

| 5.3. | A COP21 konferencián tevékenységek egész sorozata emelte ki, hogy az éghajlatvédelemmel kapcsolatos célok elérése és új partnerségek kialakítása terén milyen szerepük van a szubnacionális hatóságoknak, a magánszektornak és más civil társadalmi szereplőknek. A globális éghajlatvédelmi cselekvési programnak fenn kell tartania a lendületet és tovább kell erősítenie az ilyen jellegű tevékenységet. |
| --- | --- |

5.3.

A COP21 konferencián tevékenységek egész sorozata emelte ki, hogy az éghajlatvédelemmel kapcsolatos célok elérése és új partnerségek kialakítása terén milyen szerepük van a szubnacionális hatóságoknak, a magánszektornak és más civil társadalmi szereplőknek. A globális éghajlatvédelmi cselekvési programnak fenn kell tartania a lendületet és tovább kell erősítenie az ilyen jellegű tevékenységet.

| 5.4. | Az EGSZB által javasoltaknak (4) megfelelően létre kell hozni a politika, a közigazgatás és a civil társadalom szereplőinek koalícióját, hogy különböző szinteken serkentse a nem állami éghajlatvédelmet, felhívja erre a figyelmet, fórumot teremtsen a strukturált párbeszédhez és elhárítsa az erre irányuló tevékenységek útjában álló akadályokat. Az EGSZB reméli, hogy teljes mértékben bevonják az ilyen jellegű koherens, sok érdekelt felet magába foglaló infrastruktúra kialakításába. |
| --- | --- |

5.4.

Az EGSZB által javasoltaknak (4) megfelelően létre kell hozni a politika, a közigazgatás és a civil társadalom szereplőinek koalícióját, hogy különböző szinteken serkentse a nem állami éghajlatvédelmet, felhívja erre a figyelmet, fórumot teremtsen a strukturált párbeszédhez és elhárítsa az erre irányuló tevékenységek útjában álló akadályokat. Az EGSZB reméli, hogy teljes mértékben bevonják az ilyen jellegű koherens, sok érdekelt felet magába foglaló infrastruktúra kialakításába.

| 5.5. | A többi régióval, elsősorban az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjával (AKCS-csoport) (5), illetve a mediterrán térséggel kialakított civil együttműködés terén az éghajlat kérdése – az élelmezésbiztonságéval együtt – kiemelt helyen szerepel az EGSZB menetrendjében. |
| --- | --- |

5.5.

A többi régióval, elsősorban az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjával (AKCS-csoport) (5), illetve a mediterrán térséggel kialakított civil együttműködés terén az éghajlat kérdése – az élelmezésbiztonságéval együtt – kiemelt helyen szerepel az EGSZB menetrendjében.

| 5.6. | Az EGSZB emellett szívesen lép fel az Európai Bizottság partnereként az arról szóló hosszú távú uniós éghajlati stratégia kidolgozásában, hogy miként kellene eljutni a karbonsemleges világ felé. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB emellett szívesen lép fel az Európai Bizottság partnereként az arról szóló hosszú távú uniós éghajlati stratégia kidolgozásában, hogy miként kellene eljutni a karbonsemleges világ felé.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  A „szénkéznyom” a környezetre vagy a társadalomra gyakorolt kedvező hatások fokmérője, míg a „szénlábnyom” a kedvezőtlen hatásokat méri, például a kibocsátások szempontjából (Norris 2015). Ennek alapján a szénkéznyom azt mutatja meg, hogy a csökkenő kibocsátásoknak vagy a szén-dioxid nagyobb arányú elnyelésének milyen kedvező hatásai vannak az éghajlatra nézve. Az EU szénkéznyoma az EU által a világ bármely pontján kiváltott kedvező hatások összessége.

1

(2)  Lásd például az alábbi EGSZB-véleményeket: A COP21 következtetéseinek az európai közlekedéspolitikára gyakorolt hatásai (HL C 303., 2016.8.19., 10. o.); Az energiaunió 2015. évi helyzete (HL C 264., 2016.7.20., 117. o.); A körforgásos gazdaság (HL C 264., 2016.7.20., 98. o.); Az integrált stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) (HL C 133., 2016.4.14., 25. o.); Az energiapiac újratervezése (HL C 82., 2016.3.3., 13. o.); Az energiahatékonysági címkézés (HL C 82., 2016.3.3., 6. o.); Új irányvonal az energiafogyasztók számára (HL C 82., 2016.3.3, 22. o.); A kibocsátás-kereskedelmi rendszer felülvizsgálata (HL C 71., 2016.2.24., 57. o.); Párizsi jegyzőkönyv (HL C 383., 2015.11.17., 74. o.); Az éghajlatváltozási és energiaügyi politika hatása a mezőgazdasági és erdészeti ágazatra (HL C 291., 2015.9.4., 1. o.); Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra(HL C 424., 2014.11.26., 39. o.); Piaci alapú eszközök (HL C 226., 2014.7.16., 1. o.).

2

A COP21 következtetéseinek az európai közlekedéspolitikára gyakorolt hatásai

Az energiaunió 2015. évi helyzete

A körforgásos gazdaság

Az integrált stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv)

Az energiapiac újratervezése

Az energiahatékonysági címkézés

Új irányvonal az energiafogyasztók számára

A kibocsátás-kereskedelmi rendszer felülvizsgálata

Párizsi jegyzőkönyv

Az éghajlatváltozási és energiaügyi politika hatása a mezőgazdasági és erdészeti ágazatra

Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra

Piaci alapú eszközök

(3)  Lásd az „Alacsony szén-dioxid-kibocsátású uniós gazdaság – piaci alapú eszközök” című vélemény 3.5.1. és 3.5.2. pontját (HL C 226., 2014.7.16., 1. o.).

3

(4)  Vélemény: Koalíció a Párizsi Egyezményben vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében, elfogadva 2016. július 14-én (HL C 389., 2016. 10. 21., 20. o.).

4

Koalíció a Párizsi Egyezményben vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében

(5)  Lásd az uniós és afrikai gazdasági és társadalmi szereplők hálózatának 2016. júliusban, Nairobiban elfogadott állásfoglalását.

5

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/30

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EGSZB álláspontja a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) szóló tárgyalások egyes kulcsfontosságú kérdéseiben

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2016/C 487/05)

| Előadó: | Philippe DE BUCK |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Tanja BUZEK |

Előadó:

Philippe DE BUCK

Társelőadó:

Tanja BUZEK

| Közgyűlési határozat: | 21/01/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | REX |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 19/07/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 213/23/17 |

Közgyűlési határozat:

21/01/2016

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

REX

Elfogadás a szekcióülésen:

19/07/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

213/23/17

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) szóló tárgyalások tekintetében 2016 egy igen fontos év. Az Európai Unió és az Egyesült Államok főtárgyalói kifejezték elkötelezettségüket amellett, hogy felgyorsítják a tárgyalásokat annak érdekében, hogy nagyratörő és átfogó politikai megállapodásra jussanak, amely még az Egyesült Államok jelenlegi kormánya mandátumának lejárta előtt minden területen meghatározza a lehetséges „célövezeteket”. Ezért az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) úgy határozott, hogy saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki egyes TTIP-vel kapcsolatos kulcsfontosságú kérdésekről. |
| --- | --- |

1.1.

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) szóló tárgyalások tekintetében 2016 egy igen fontos év. Az Európai Unió és az Egyesült Államok főtárgyalói kifejezték elkötelezettségüket amellett, hogy felgyorsítják a tárgyalásokat annak érdekében, hogy nagyratörő és átfogó politikai megállapodásra jussanak, amely még az Egyesült Államok jelenlegi kormánya mandátumának lejárta előtt minden területen meghatározza a lehetséges „célövezeteket”. Ezért az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) úgy határozott, hogy saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki egyes TTIP-vel kapcsolatos kulcsfontosságú kérdésekről.

| 1.2. | A véleménynek nem célja, hogy megjegyzéseket fűzzön az EU és az USA közötti tárgyalások eredményeként esetlegesen létrejövő végleges megállapodáshoz. Fontos azonban felmérni, hogy az európai szervezett civil társadalom által – elsősorban korábbi EGSZB-véleményekben – kifejezésre juttatott álláspontokat milyen mértékben vették figyelembe a lakosság számára jelenleg elérhető uniós javaslatokban. Ez lehetőséget teremt arra, hogy a kialakítandó európai kereskedelempolitika kapcsán létrejöjjön egy még erősebb együttműködés az Európai Bizottság és az európai civil társadalom között. |
| --- | --- |

1.2.

A véleménynek nem célja, hogy megjegyzéseket fűzzön az EU és az USA közötti tárgyalások eredményeként esetlegesen létrejövő végleges megállapodáshoz. Fontos azonban felmérni, hogy az európai szervezett civil társadalom által – elsősorban korábbi EGSZB-véleményekben – kifejezésre juttatott álláspontokat milyen mértékben vették figyelembe a lakosság számára jelenleg elérhető uniós javaslatokban. Ez lehetőséget teremt arra, hogy a kialakítandó európai kereskedelempolitika kapcsán létrejöjjön egy még erősebb együttműködés az Európai Bizottság és az európai civil társadalom között.

| 1.3. | Ezért az EGSZB – intézményi szerepét hangsúlyozva – az alábbi ajánlásokat fogalmazza meg. |
| --- | --- |

1.3.

Ezért az EGSZB – intézményi szerepét hangsúlyozva – az alábbi ajánlásokat fogalmazza meg.

1.4.   
  Szabályozási együttműködés

| 1.4.1. | A TTIP-tárgyalások új lendületet adnak a fokozott szabályozási együttműködésnek, amelyhez magasabb elvárások is párosulnak. Ezért az EGSZB elégedetten állapítja meg, hogy a javasolt fejezet a közpolitikai célok követéséről és magas szintű védelemről is rendelkezik több meghatározott területen. Az EGSZB annak is örül, hogy egyértelműen kimondták: a szabályozási együttműködés intézményi struktúrájának feladata és célja az, hogy – demokratikus ellenőrzés mellett – támogassa és tanácsokkal lássa el a döntéshozókat, és nem kap felhatalmazást jogi aktusok elfogadására, ahogy nem léphet semmilyen belföldi szabályozási eljárás helyébe sem. |
| --- | --- |

1.4.1.

A TTIP-tárgyalások új lendületet adnak a fokozott szabályozási együttműködésnek, amelyhez magasabb elvárások is párosulnak. Ezért az EGSZB elégedetten állapítja meg, hogy a javasolt fejezet a közpolitikai célok követéséről és magas szintű védelemről is rendelkezik több meghatározott területen. Az EGSZB annak is örül, hogy egyértelműen kimondták: a szabályozási együttműködés intézményi struktúrájának feladata és célja az, hogy – demokratikus ellenőrzés mellett – támogassa és tanácsokkal lássa el a döntéshozókat, és nem kap felhatalmazást jogi aktusok elfogadására, ahogy nem léphet semmilyen belföldi szabályozási eljárás helyébe sem.

| 1.4.2. | Az EGSZB kéri azonban, hogy pontosabban határozzák meg, mi számít „nagy terhet jelentő” szabályozásnak, és hangsúlyozza, hogy nem kellene eleve „nagy terhet jelentőnek” tekinteni az olyan szabályozásokat, melyek a fogyasztói, munkavállalói és környezeti jogokat védik. |
| --- | --- |

1.4.2.

Az EGSZB kéri azonban, hogy pontosabban határozzák meg, mi számít „nagy terhet jelentő” szabályozásnak, és hangsúlyozza, hogy nem kellene eleve „nagy terhet jelentőnek” tekinteni az olyan szabályozásokat, melyek a fogyasztói, munkavállalói és környezeti jogokat védik.

| 1.4.3. | Az EGSZB szorgalmazza továbbá, hogy a bevált szabályozási gyakorlatokról szóló fejezettel ne korlátozzák a szerződő felek jogát arra, hogy az USA-ban használatos tájékoztatási és véleményezési (notice-and-comment) folyamattal egyenértékű eljárásokat szabályozzanak vagy vezessenek be. |
| --- | --- |

1.4.3.

Az EGSZB szorgalmazza továbbá, hogy a bevált szabályozási gyakorlatokról szóló fejezettel ne korlátozzák a szerződő felek jogát arra, hogy az USA-ban használatos tájékoztatási és véleményezési (notice-and-comment) folyamattal egyenértékű eljárásokat szabályozzanak vagy vezessenek be.

| 1.4.4. | Az EGSZB kéri emellett, hogy az Európai Bizottság pontosabban fejtse ki, milyen keretek között kerülhet sor a reprezentatív érdekelt felek, különösen a szociális partnerek és a civil társadalmi képviselők bevonására. |
| --- | --- |

1.4.4.

Az EGSZB kéri emellett, hogy az Európai Bizottság pontosabban fejtse ki, milyen keretek között kerülhet sor a reprezentatív érdekelt felek, különösen a szociális partnerek és a civil társadalmi képviselők bevonására.

1.5.   
  A kereskedelem technikai akadályai (TBT) és az állat- és növényegészségügyi (SPS) intézkedések

| 1.5.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a szabványosítást, a technikai szabályozást, a jelölést és címkézést érintő javaslatokat az Európai Unió fontos offenzív érdekeinek kell tekinteni. Tudomásul veszi az átláthatósággal kapcsolatos fontos rendelkezéseket. Mindemellett az alábbiakat szorgalmazza:






  — | vegyék figyelembe az uniós szabványügyi testületek (CEN/CENELEC) aggályait az önkéntes szabványok kölcsönös elismerésének kockázatát illetően, |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a szabványosítást, a technikai szabályozást, a jelölést és címkézést érintő javaslatokat az Európai Unió fontos offenzív érdekeinek kell tekinteni. Tudomásul veszi az átláthatósággal kapcsolatos fontos rendelkezéseket. Mindemellett az alábbiakat szorgalmazza:

—

vegyék figyelembe az uniós szabványügyi testületek (CEN/CENELEC) aggályait az önkéntes szabványok kölcsönös elismerésének kockázatát illetően,

| — | részletesebben dolgozzák ki a jelölési és címkézési előírásokat. |
| --- | --- |

—

részletesebben dolgozzák ki a jelölési és címkézési előírásokat.

| 1.5.2. | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az SPS-fejezet alapját az SPS-ről szóló WTO-egyezmény képezi, amelyben már szerepel az elővigyázatosság elve. Az EGSZB azonban további biztosítékokat kér arra, hogy nem módosulnak az élelmiszerekre vonatkozó uniós jogszabályok, és hogy az EU fenntartja a hormonokra, növekedésserkentőkre és géntechnológiával módosított szervezetekre vonatkozó korlátozásait. |
| --- | --- |

1.5.2.

Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az SPS-fejezet alapját az SPS-ről szóló WTO-egyezmény képezi, amelyben már szerepel az elővigyázatosság elve. Az EGSZB azonban további biztosítékokat kér arra, hogy nem módosulnak az élelmiszerekre vonatkozó uniós jogszabályok, és hogy az EU fenntartja a hormonokra, növekedésserkentőkre és géntechnológiával módosított szervezetekre vonatkozó korlátozásait.

1.6.   
  Vámkönnyítések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

| 1.6.1. | Az EGSZB elismeri a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésének jelentőségét, különösen a kisebb cégek számára, és üdvözli az Európai Bizottság által javasolt fejezetet. Szorgalmazza azonban a vámeljárások további egyszerűsítését, illetve a vámjogszabályok megsértésekor megállapítandó büntetésekre és felelősségre vonatkozó szabályok pontosítását. |
| --- | --- |

1.6.1.

Az EGSZB elismeri a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésének jelentőségét, különösen a kisebb cégek számára, és üdvözli az Európai Bizottság által javasolt fejezetet. Szorgalmazza azonban a vámeljárások további egyszerűsítését, illetve a vámjogszabályok megsértésekor megállapítandó büntetésekre és felelősségre vonatkozó szabályok pontosítását.

1.7.   
  Szolgáltatások

| 1.7.1. | Az EGSZB üdvözli a szolgáltatásokról szóló fejezetben szereplő komoly uniós kötelezettségvállalásokat, és ismételten kéri egyfelől a szövetségi és állami szintű piaci hozzáférés fokozását, csakúgy mint a szabályozási együttműködés szorosabbra fűzését – tudva, hogy ettől függ a piaci hozzáférés is –, másfelől pedig azt, hogy továbbra is az EUMSZ-szel összhangban tartsák fenn a közszolgáltatásokat. Az EGSZB arra is emlékeztet, hogy az audiovizuális szolgáltatások nem képezik a megbízás részét, és ezért semmiféle kötelezettségvállalásban nem kellene szerepelniük. Támogatja azt az európai bizottsági döntést, hogy a pénzügyi szolgáltatások piacához való hozzáférésről szóló tárgyalásokat egészen addig felfüggesztik, amíg az amerikai tárgyaló felek nem egyeznek bele egyértelműen a szabályozási együttműködésről szóló megbeszélések elindításába, annak érdekében, hogy a szóban forgó ágazatban növelni lehessen a védelem szintjét és a pénzügyi stabilitást. Az EGSZB szorgalmazza végül, hogy világosan és részletesen ismertessék, hogy tág értelemben mi tartozik a közszolgáltatások alóli kivételek közé, mert csak így lehet kizárni a megállapodásból a kiszervezett, illetve az államilag, profitorientált magánszervezetek által vagy nonprofit szervezetek által finanszírozott közszolgáltatásokat. |
| --- | --- |

1.7.1.

Az EGSZB üdvözli a szolgáltatásokról szóló fejezetben szereplő komoly uniós kötelezettségvállalásokat, és ismételten kéri egyfelől a szövetségi és állami szintű piaci hozzáférés fokozását, csakúgy mint a szabályozási együttműködés szorosabbra fűzését – tudva, hogy ettől függ a piaci hozzáférés is –, másfelől pedig azt, hogy továbbra is az EUMSZ-szel összhangban tartsák fenn a közszolgáltatásokat. Az EGSZB arra is emlékeztet, hogy az audiovizuális szolgáltatások nem képezik a megbízás részét, és ezért semmiféle kötelezettségvállalásban nem kellene szerepelniük. Támogatja azt az európai bizottsági döntést, hogy a pénzügyi szolgáltatások piacához való hozzáférésről szóló tárgyalásokat egészen addig felfüggesztik, amíg az amerikai tárgyaló felek nem egyeznek bele egyértelműen a szabályozási együttműködésről szóló megbeszélések elindításába, annak érdekében, hogy a szóban forgó ágazatban növelni lehessen a védelem szintjét és a pénzügyi stabilitást. Az EGSZB szorgalmazza végül, hogy világosan és részletesen ismertessék, hogy tág értelemben mi tartozik a közszolgáltatások alóli kivételek közé, mert csak így lehet kizárni a megállapodásból a kiszervezett, illetve az államilag, profitorientált magánszervezetek által vagy nonprofit szervezetek által finanszírozott közszolgáltatásokat.

1.8.   
  Kereskedelem és fenntartható fejlődés

| 1.8.1. | Az EGSZB üdvözli a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó európai bizottsági javaslat átfogó és részletes megfogalmazását. Emlékeztet azonban arra, hogy ezeknek a rendelkezéseknek a tényleges értéke elsősorban attól függ, hogy hatékonyan végre is lehet-e hajtani őket. Az EGSZB hathatós végrehajtási mechanizmust és – a civil társadalmon keresztül – szigorú nyomonkövetési eljárást szorgalmaz. Az EGSZB nem tudja értékelni a TTIP fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetével kapcsolatos végrehajtási intézkedéseket, mivel a végrehajtásra vonatkozó szöveges javaslatok késnek. Fontos, hogy az Európai Bizottság működjön együtt a civil társadalommal és a szociális partnerekkel ezen javaslatok kapcsán, hogy azok hatékonyak lehessenek a gyakorlatban. Az EGSZB fenntartja magának azt a lehetőséget, hogy ezeket az elemeket majd akkor véleményezi, amikor nyilvánosan elérhetővé válnak. |
| --- | --- |

1.8.1.

Az EGSZB üdvözli a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó európai bizottsági javaslat átfogó és részletes megfogalmazását. Emlékeztet azonban arra, hogy ezeknek a rendelkezéseknek a tényleges értéke elsősorban attól függ, hogy hatékonyan végre is lehet-e hajtani őket. Az EGSZB hathatós végrehajtási mechanizmust és – a civil társadalmon keresztül – szigorú nyomonkövetési eljárást szorgalmaz. Az EGSZB nem tudja értékelni a TTIP fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetével kapcsolatos végrehajtási intézkedéseket, mivel a végrehajtásra vonatkozó szöveges javaslatok késnek. Fontos, hogy az Európai Bizottság működjön együtt a civil társadalommal és a szociális partnerekkel ezen javaslatok kapcsán, hogy azok hatékonyak lehessenek a gyakorlatban. Az EGSZB fenntartja magának azt a lehetőséget, hogy ezeket az elemeket majd akkor véleményezi, amikor nyilvánosan elérhetővé válnak.

1.9.   
  Beruházásvédelem

| 1.9.1. | Az EGSZB üdvözli a beruházásvédelmi rendszer reformjára vonatkozó javaslatot és azt a célt, hogy jöjjön létre egy állandó többoldalú beruházási bíróság, amely a magán választott bíróságok helyébe lép. Az EGSZB szerint azonban még mindig vannak aggályos kérdések (lásd a 8.8. pontot), melyekkel mindenképpen foglalkozni kell. Kéri továbbá, hogy az Európai Bizottság készítsen hatásvizsgálatot a beruházási vitákkal foglalkozó új bírósági rendszer költségeiről és működéséről. |
| --- | --- |

1.9.1.

Az EGSZB üdvözli a beruházásvédelmi rendszer reformjára vonatkozó javaslatot és azt a célt, hogy jöjjön létre egy állandó többoldalú beruházási bíróság, amely a magán választott bíróságok helyébe lép. Az EGSZB szerint azonban még mindig vannak aggályos kérdések (lásd a 8.8. pontot), melyekkel mindenképpen foglalkozni kell. Kéri továbbá, hogy az Európai Bizottság készítsen hatásvizsgálatot a beruházási vitákkal foglalkozó új bírósági rendszer költségeiről és működéséről.

2.   Háttér

| 2.1. | A TTIP-tárgyalások 2013. júniusi kezdete óta az EGSZB fontos szerepet játszott az uniós szervezett civil társadalom álláspontjának megfogalmazásában oly módon, hogy véleményeket dolgozott ki a TTIP-tárgyalások konkrét aspektusairól (1), a beruházásvédelemről és a beruházó és az állam közötti vitarendezésről (ISDS) (2), valamint a TTIP-nek a kkv-kra gyakorolt hatásáról (3). Időközben az Európai Bizottság közzétette „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című fontos közleményét (4), amely meghatározza a közelgő kereskedelmi és beruházási megállapodások feltételeit. Kapcsolódó véleményében az EGSZB támogatta a közleményben ismertetett megközelítést (5). Más uniós intézményekkel együttműködésben az EGSZB – számos TTIP-vel kapcsolatos tevékenységén keresztül – azt is igyekszik elősegíteni, hogy tájékozott civil társadalmi vita bontakozzon ki a TTIP-ről. Ilyen tevékenység például a meghallgatások szervezése, valamint az EGSZB-tagok látogatása az Egyesült Államokban. |
| --- | --- |

2.1.

A TTIP-tárgyalások 2013. júniusi kezdete óta az EGSZB fontos szerepet játszott az uniós szervezett civil társadalom álláspontjának megfogalmazásában oly módon, hogy véleményeket dolgozott ki a TTIP-tárgyalások konkrét aspektusairól (1), a beruházásvédelemről és a beruházó és az állam közötti vitarendezésről (ISDS) (2), valamint a TTIP-nek a kkv-kra gyakorolt hatásáról (3). Időközben az Európai Bizottság közzétette „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című fontos közleményét (4), amely meghatározza a közelgő kereskedelmi és beruházási megállapodások feltételeit. Kapcsolódó véleményében az EGSZB támogatta a közleményben ismertetett megközelítést (5). Más uniós intézményekkel együttműködésben az EGSZB – számos TTIP-vel kapcsolatos tevékenységén keresztül – azt is igyekszik elősegíteni, hogy tájékozott civil társadalmi vita bontakozzon ki a TTIP-ről. Ilyen tevékenység például a meghallgatások szervezése, valamint az EGSZB-tagok látogatása az Egyesült Államokban.

| 2.2. | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy a TTIP-tárgyalások átláthatóbban folynak, mint a korábbi kereskedelmi és beruházási tárgyalások: ezek az első olyan tárgyalások, melyekre vonatkozóan közzétették a tanácsi megbízást, az EU álláspontjait és számos szövegjavaslatot. A különféle érdekeket – a fogyasztókat, a szakszervezeteket, a vállalkozásokat, a környezetvédelmet és a közegészségügyet – képviselő szakértőket egy tanácsadó csoport keretében ültették egy asztalhoz, hogy a tárgyalt területeken ők adjanak magas színvonalú tanácsot a kereskedelmi kérdésekkel foglalkozó uniós tárgyaló feleknek. Az EGSZB azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – intézményi szerepének dacára – nem vonták be hivatalosan ebbe a TTIP-vel foglalkozó tanácsadó csoportba (6). Az Európai Bizottság létrehozott egy kifejezetten a TTIP-vel foglalkozó honlapot, amely tájékoztatókat és útmutatókat, uniós (az Európai Unió valamely témakörrel kapcsolatos általános megközelítését meghatározó és bemutató) állásfoglalásokat és uniós szövegjavaslatokat tartalmaz (azaz előzetes európai uniós javaslatokat a TTIP-témakörökkel kapcsolatos jogi szövegekre), és az EU-nak a szolgáltatásokhoz kapcsolódó piacra jutási ajánlatát is ismerteti. Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság javaslatát egy olyan civil társadalmi fórum létrehozására, amely független civil társadalmi szervezetek képviselőiből, köztük a belső tanácsadó csoportok résztvevőiből áll össze, hogy párbeszédet folytasson a megállapodás végrehajtásáról és alkalmazásáról. |
| --- | --- |

2.2.

Az EGSZB tudomásul veszi, hogy a TTIP-tárgyalások átláthatóbban folynak, mint a korábbi kereskedelmi és beruházási tárgyalások: ezek az első olyan tárgyalások, melyekre vonatkozóan közzétették a tanácsi megbízást, az EU álláspontjait és számos szövegjavaslatot. A különféle érdekeket – a fogyasztókat, a szakszervezeteket, a vállalkozásokat, a környezetvédelmet és a közegészségügyet – képviselő szakértőket egy tanácsadó csoport keretében ültették egy asztalhoz, hogy a tárgyalt területeken ők adjanak magas színvonalú tanácsot a kereskedelmi kérdésekkel foglalkozó uniós tárgyaló feleknek. Az EGSZB azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – intézményi szerepének dacára – nem vonták be hivatalosan ebbe a TTIP-vel foglalkozó tanácsadó csoportba (6). Az Európai Bizottság létrehozott egy kifejezetten a TTIP-vel foglalkozó honlapot, amely tájékoztatókat és útmutatókat, uniós (az Európai Unió valamely témakörrel kapcsolatos általános megközelítését meghatározó és bemutató) állásfoglalásokat és uniós szövegjavaslatokat tartalmaz (azaz előzetes európai uniós javaslatokat a TTIP-témakörökkel kapcsolatos jogi szövegekre), és az EU-nak a szolgáltatásokhoz kapcsolódó piacra jutási ajánlatát is ismerteti. Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság javaslatát egy olyan civil társadalmi fórum létrehozására, amely független civil társadalmi szervezetek képviselőiből, köztük a belső tanácsadó csoportok résztvevőiből áll össze, hogy párbeszédet folytasson a megállapodás végrehajtásáról és alkalmazásáról.

| 2.3. | Jelen vélemény azoknak a korábbi véleményeknek a megállapításain alapul, melyek a TTIP előnyeinek egyenletes elosztását szorgalmazták az üzleti szférában (ideértve a kkv-kat is), valamint a dolgozók, a fogyasztók és a polgárok körében, illetve arra szólítottak fel, hogy az EU-ban jelenleg hatályos magas szintű szabványok fenntartását tegyék a megállapodás elfogadásának előfeltételévé. Az EGSZB fontosnak tartja, hogy néhány kiválasztott fejezetben áttekintse a már közzétett uniós állásfoglalásokat és szövegjavaslatokat, és felmérje, hogy ezek mennyire felelnek meg az említett előfeltételeknek, továbbá azonosítsa, mely kérdések a legfontosabbak, és melyek adnak a leginkább okot aggodalomra az európai civil társadalom szempontjából. Az EGSZB úgy döntött, hogy elemzésében a szabályozási együttműködésre vonatkozó javaslatokat helyezi a középpontba, melyek a következőket foglalják magukban: bevált szabályozási gyakorlatok (2016. március 21. óta nyilvános), a kereskedelem technikai akadályai (TBT) és állat- és növényegészségügyi intézkedések (SPS) (mindkettő 2015. január óta nyilvános), vámkönnyítések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése (2015. január óta nyilvános, 2016. márciusban módosították), szolgáltatások (2015. július óta nyilvános), fenntartható fejlődés (2015. november óta nyilvános) és beruházás (2015. november óta nyilvános). A vélemény 2016. július 14. előtt közzétett dokumentumokat vizsgál. |
| --- | --- |

2.3.

Jelen vélemény azoknak a korábbi véleményeknek a megállapításain alapul, melyek a TTIP előnyeinek egyenletes elosztását szorgalmazták az üzleti szférában (ideértve a kkv-kat is), valamint a dolgozók, a fogyasztók és a polgárok körében, illetve arra szólítottak fel, hogy az EU-ban jelenleg hatályos magas szintű szabványok fenntartását tegyék a megállapodás elfogadásának előfeltételévé. Az EGSZB fontosnak tartja, hogy néhány kiválasztott fejezetben áttekintse a már közzétett uniós állásfoglalásokat és szövegjavaslatokat, és felmérje, hogy ezek mennyire felelnek meg az említett előfeltételeknek, továbbá azonosítsa, mely kérdések a legfontosabbak, és melyek adnak a leginkább okot aggodalomra az európai civil társadalom szempontjából. Az EGSZB úgy döntött, hogy elemzésében a szabályozási együttműködésre vonatkozó javaslatokat helyezi a középpontba, melyek a következőket foglalják magukban: bevált szabályozási gyakorlatok (2016. március 21. óta nyilvános), a kereskedelem technikai akadályai (TBT) és állat- és növényegészségügyi intézkedések (SPS) (mindkettő 2015. január óta nyilvános), vámkönnyítések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése (2015. január óta nyilvános, 2016. márciusban módosították), szolgáltatások (2015. július óta nyilvános), fenntartható fejlődés (2015. november óta nyilvános) és beruházás (2015. november óta nyilvános). A vélemény 2016. július 14. előtt közzétett dokumentumokat vizsgál.

| 2.4. | Meg kell jegyezni, hogy az Európai Bizottság 2016. július 14-én javaslatot tett közzé a megállapodás intézményi hátteréről (7), amely tartalmazza a civil társadalom képviselőiből álló belső tanácsadó csoportok felállítását. Ezek feladata, hogy tanácsokkal lássák el a feleket a megállapodás végrehajtása kapcsán. Az EGSZB üdvözli, hogy a belső tanácsadó csoportok mandátumát kiterjesztették úgy, hogy az a megállapodás keretében bármely fontos kérdésre kiterjedjen. Sajnálja azonban, hogy a két belső tanácsadó csoport együttes ülése, amelyet saját kezdeményezésre hívhatnak össze, nem kerül kifejezetten megemlítésre az uniós javaslatban, valamint hogy a civil társadalmi fórumot csak a vegyes bizottság hívhatja össze. A civil társadalmi fórum ülései lehetővé teszik a két belső tanácsadó csoport tagjai számára, hogy közös ajánlásokat dolgozzanak ki a felek számára. |
| --- | --- |

2.4.

Meg kell jegyezni, hogy az Európai Bizottság 2016. július 14-én javaslatot tett közzé a megállapodás intézményi hátteréről (7), amely tartalmazza a civil társadalom képviselőiből álló belső tanácsadó csoportok felállítását. Ezek feladata, hogy tanácsokkal lássák el a feleket a megállapodás végrehajtása kapcsán. Az EGSZB üdvözli, hogy a belső tanácsadó csoportok mandátumát kiterjesztették úgy, hogy az a megállapodás keretében bármely fontos kérdésre kiterjedjen. Sajnálja azonban, hogy a két belső tanácsadó csoport együttes ülése, amelyet saját kezdeményezésre hívhatnak össze, nem kerül kifejezetten megemlítésre az uniós javaslatban, valamint hogy a civil társadalmi fórumot csak a vegyes bizottság hívhatja össze. A civil társadalmi fórum ülései lehetővé teszik a két belső tanácsadó csoport tagjai számára, hogy közös ajánlásokat dolgozzanak ki a felek számára.

| 2.5. | E tekintetben az EGSZB határozottan sajnálja, hogy ha a tárgyalások esetleg egységes szerkezetbe foglalt szövegek alapján folynak, az eddig elért magas szintű átláthatóság komoly veszélybe kerül, amennyiben az USA nem egyezik bele abba, hogy ezeket a szövegeket elérhetővé tegyék a nyilvánosság vagy legalábbis az uniós tanácsadó csoport számára. Ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is tegyen meg mindent annak érdekében, hogy ez a kérdés napirenden legyen a tárgyalópartnerével folytatott megbeszéléseken. |
| --- | --- |

2.5.

E tekintetben az EGSZB határozottan sajnálja, hogy ha a tárgyalások esetleg egységes szerkezetbe foglalt szövegek alapján folynak, az eddig elért magas szintű átláthatóság komoly veszélybe kerül, amennyiben az USA nem egyezik bele abba, hogy ezeket a szövegeket elérhetővé tegyék a nyilvánosság vagy legalábbis az uniós tanácsadó csoport számára. Ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is tegyen meg mindent annak érdekében, hogy ez a kérdés napirenden legyen a tárgyalópartnerével folytatott megbeszéléseken.

3.   Szabályozási együttműködés

| 3.1. | A szabályozási együttműködés a TTIP három pillérének egyike – a másik kettő a piachoz való hozzáférés és a kereskedelmi szabályok –, és négy részből áll: horizontális aspektusok (ide tartozik egyfelől a „szabályozási koherenciáról”, illetve a „bevált szabályozási gyakorlatokról” szóló rész, másfelől a szabályozók közötti „szabályozási együttműködésről” szóló rész), a kereskedelem technikai korlátai (TBT), az élelmiszer-biztonság, az állat- és növényegészségügy (SPS), valamint az ágazati mellékletek. Ebben a pontban az első részt – a horizontális aspektusokat – véleményezzük, a következőben pedig a kereskedelem technikai korlátaival (TBT), az élelmiszer-biztonsággal, valamint az állat- és növényegészségüggyel (SPS) foglalkozunk. |
| --- | --- |

3.1.

A szabályozási együttműködés a TTIP három pillérének egyike – a másik kettő a piachoz való hozzáférés és a kereskedelmi szabályok –, és négy részből áll: horizontális aspektusok (ide tartozik egyfelől a „szabályozási koherenciáról”, illetve a „bevált szabályozási gyakorlatokról” szóló rész, másfelől a szabályozók közötti „szabályozási együttműködésről” szóló rész), a kereskedelem technikai korlátai (TBT), az élelmiszer-biztonság, az állat- és növényegészségügy (SPS), valamint az ágazati mellékletek. Ebben a pontban az első részt – a horizontális aspektusokat – véleményezzük, a következőben pedig a kereskedelem technikai korlátaival (TBT), az élelmiszer-biztonsággal, valamint az állat- és növényegészségüggyel (SPS) foglalkozunk.

| 3.2. | A szabályozási együttműködés a TTIP egyik legfontosabb célkitűzése, mivel fontos szerepet játszhat a kereskedelem és a beruházás elősegítésében és különösen a kis cégek versenyképességének növelésében. Különösen a kis- és középvállalkozások várják a TTIP-től új lehetőségek megnyílását, mivel – a nagy cégekkel ellentétben – ők nem rendelkeznek a szükséges forrásokkal ahhoz, hogy az Atlanti-óceán mindkét oldalán eligazodjanak a különböző szabályozói környezetekben. A szabályozási rendszerek jobb összeegyeztethetősége ugyanakkor arra is lehetőséget teremtene, hogy a nagyvállalatok kihasználják a méretgazdaságosság előnyeit Európa és az USA között. |
| --- | --- |

3.2.

A szabályozási együttműködés a TTIP egyik legfontosabb célkitűzése, mivel fontos szerepet játszhat a kereskedelem és a beruházás elősegítésében és különösen a kis cégek versenyképességének növelésében. Különösen a kis- és középvállalkozások várják a TTIP-től új lehetőségek megnyílását, mivel – a nagy cégekkel ellentétben – ők nem rendelkeznek a szükséges forrásokkal ahhoz, hogy az Atlanti-óceán mindkét oldalán eligazodjanak a különböző szabályozói környezetekben. A szabályozási rendszerek jobb összeegyeztethetősége ugyanakkor arra is lehetőséget teremtene, hogy a nagyvállalatok kihasználják a méretgazdaságosság előnyeit Európa és az USA között.

| 3.3. | A szabályozási együttműködést célzó erőfeszítések nem új keletűek (8). A TTIP-tárgyalások új lendületet adnak a fokozott szabályozási együttműködésnek, amelyhez magasabb elvárások is párosulnak. Az EGSZB szerint nem könnyű megbecsülni, milyen előnyök származnak majd a szorosabb szabályozási együttműködésből, főként mivel a tárgyalások során meghatározandó együttműködés szintjének függvényében más-más előnyökről lehet szó. Az Európai Bizottság fenntarthatósági hatásvizsgálatról kidolgozott időközi technikai jelentéstervezetének becslése szerint a TTIP hatásának 76 %-a a szabályozási együttműködésre, 24 %-a pedig a vámcsökkentésre vezethető majd vissza (9). |
| --- | --- |

3.3.

A szabályozási együttműködést célzó erőfeszítések nem új keletűek (8). A TTIP-tárgyalások új lendületet adnak a fokozott szabályozási együttműködésnek, amelyhez magasabb elvárások is párosulnak. Az EGSZB szerint nem könnyű megbecsülni, milyen előnyök származnak majd a szorosabb szabályozási együttműködésből, főként mivel a tárgyalások során meghatározandó együttműködés szintjének függvényében más-más előnyökről lehet szó. Az Európai Bizottság fenntarthatósági hatásvizsgálatról kidolgozott időközi technikai jelentéstervezetének becslése szerint a TTIP hatásának 76 %-a a szabályozási együttműködésre, 24 %-a pedig a vámcsökkentésre vezethető majd vissza (9).

| 3.4. | Az EGSZB fontosnak tartja a védelmet annak biztosítása érdekében, hogy a szabályozási együttműködés folyamatát ne lehessen felhasználni a szociális, munkaügyi, fogyasztói és környezetvédelmi szabványok aláásására, hanem inkább e szabványok erősítését szolgálja. A kérdéses feltételek teljesülése nemcsak gazdasági előnyöket jelentene, de a szabályozók feladatát is megkönnyíthetné a közpolitikai célok elérésében. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB fontosnak tartja a védelmet annak biztosítása érdekében, hogy a szabályozási együttműködés folyamatát ne lehessen felhasználni a szociális, munkaügyi, fogyasztói és környezetvédelmi szabványok aláásására, hanem inkább e szabványok erősítését szolgálja. A kérdéses feltételek teljesülése nemcsak gazdasági előnyöket jelentene, de a szabályozók feladatát is megkönnyíthetné a közpolitikai célok elérésében.

| 3.5. | Az EU-ra jellemző magas szintű védelem fenntartása elengedhetetlen szempont az EGSZB számára. A szabályozási együttműködésről szóló fejezet x1. b) cikke a jelenleg javasolt formájában a közpolitikai célok eléréséről és a magas szintű védelem fenntartásáról szól, többek között a következő területeken: közegészségügy, emberi, állati és növényi élet és egészség, egészség és biztonság, munkakörülmények, állatjólét, környezetvédelem, fogyasztók, szociális védelem és szociális biztonság, személyes adatok és kiberbiztonság, kulturális sokféleség, pénzügyi stabilitás. |
| --- | --- |

3.5.

Az EU-ra jellemző magas szintű védelem fenntartása elengedhetetlen szempont az EGSZB számára. A szabályozási együttműködésről szóló fejezet x1. b) cikke a jelenleg javasolt formájában a közpolitikai célok eléréséről és a magas szintű védelem fenntartásáról szól, többek között a következő területeken: közegészségügy, emberi, állati és növényi élet és egészség, egészség és biztonság, munkakörülmények, állatjólét, környezetvédelem, fogyasztók, szociális védelem és szociális biztonság, személyes adatok és kiberbiztonság, kulturális sokféleség, pénzügyi stabilitás.

| 3.6. | Az EGSZB azonban attól tart, hogy ezt alááshatja az x1. d) cikk, mely szerint a cél az, hogy csökkenjenek a „szükségtelenül nagy terhet jelentő szabályozási követelmények” (10). Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezt a megfogalmazást úgy is lehet értelmezni, mintha a fogyasztói, munkaügyi és környezetvédelmi jogok védelmét szolgáló rendelkezések eleve „nagy terhet jelentenének”. |
| --- | --- |

3.6.

Az EGSZB azonban attól tart, hogy ezt alááshatja az x1. d) cikk, mely szerint a cél az, hogy csökkenjenek a „szükségtelenül nagy terhet jelentő szabályozási követelmények” (10). Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezt a megfogalmazást úgy is lehet értelmezni, mintha a fogyasztói, munkaügyi és környezetvédelmi jogok védelmét szolgáló rendelkezések eleve „nagy terhet jelentenének”.

| 3.7. | Ezért az EGSZB határozottan megerősíti azt az álláspontot, mely szerint a meglévő szigorú szabványok fenntartása alapvető követelmény, és a szabályozási együttműködés céljának – a kereskedelmi lehetőségek bővítése mellett – azt kell tekinteni, hogy az Atlanti-óceán mindkét partján nagyobb biztonságban, gazdasági és társadalmi jólétben és jobb egészségben éljenek az emberek. A végleges megállapodásban ezt a kötelezettségvállalást ezért nagyon világosan és részletesen meg kell fogalmazni. Az EGSZB aggodalmát fejezi ki a bevált szabályozási gyakorlatokkal kapcsolatos uniós javaslat miatt. A szabályozási együttműködés célja a szabályozó szervek közötti párbeszéd javítása kell, hogy legyen, nem pedig egymás jogszabályalkotói folyamatainak befolyásolása. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tisztázza javaslatának a bevált szabályozási gyakorlatokkal kapcsolatos részét. |
| --- | --- |

3.7.

Ezért az EGSZB határozottan megerősíti azt az álláspontot, mely szerint a meglévő szigorú szabványok fenntartása alapvető követelmény, és a szabályozási együttműködés céljának – a kereskedelmi lehetőségek bővítése mellett – azt kell tekinteni, hogy az Atlanti-óceán mindkét partján nagyobb biztonságban, gazdasági és társadalmi jólétben és jobb egészségben éljenek az emberek. A végleges megállapodásban ezt a kötelezettségvállalást ezért nagyon világosan és részletesen meg kell fogalmazni. Az EGSZB aggodalmát fejezi ki a bevált szabályozási gyakorlatokkal kapcsolatos uniós javaslat miatt. A szabályozási együttműködés célja a szabályozó szervek közötti párbeszéd javítása kell, hogy legyen, nem pedig egymás jogszabályalkotói folyamatainak befolyásolása. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tisztázza javaslatának a bevált szabályozási gyakorlatokkal kapcsolatos részét.

| 3.8. | Ezzel összefüggésben az EGSZB úgy véli, hogy a bevált szabályozási gyakorlatokról szóló fejezetre vonatkozó jelenlegi javaslatot – amely megjegyzi, hogy a feleknek meg kell vizsgálniuk olyan „nem szabályozási alternatívákat (köztük a nem szabályozás lehetőségét), melyekkel elérhető a szabályozási aktus célja” – nem szabad úgy értelmezni, hogy korlátozza a felek szabályozáshoz fűződő jogát. Az egyértelműség kedvéért a megállapodás szövegében világossá kellene tenni, hogy ez a rendelkezés nem korlátozza a felek szabályozáshoz fűződő jogát. Megjegyzi továbbá, hogy a javaslatnak az érdekelt felekkel folytatott konzultációkról szóló, 6. cikkét nem szabad egyenértékűnek tekinteni az USA-ban használatos tájékoztatási és véleményezési (notice-and-comment) folyamattal. |
| --- | --- |

3.8.

Ezzel összefüggésben az EGSZB úgy véli, hogy a bevált szabályozási gyakorlatokról szóló fejezetre vonatkozó jelenlegi javaslatot – amely megjegyzi, hogy a feleknek meg kell vizsgálniuk olyan „nem szabályozási alternatívákat (köztük a nem szabályozás lehetőségét), melyekkel elérhető a szabályozási aktus célja” – nem szabad úgy értelmezni, hogy korlátozza a felek szabályozáshoz fűződő jogát. Az egyértelműség kedvéért a megállapodás szövegében világossá kellene tenni, hogy ez a rendelkezés nem korlátozza a felek szabályozáshoz fűződő jogát. Megjegyzi továbbá, hogy a javaslatnak az érdekelt felekkel folytatott konzultációkról szóló, 6. cikkét nem szabad egyenértékűnek tekinteni az USA-ban használatos tájékoztatási és véleményezési (notice-and-comment) folyamattal.

| 3.9. | Ezért az EGSZB szerint a kereskedelem fejlesztésének továbbra is a központi célok között van a helye. Fontos, hogy a TTIP-tárgyalások támogassák a kereskedelem útjában álló szükségtelen akadályok felszámolását (11). |
| --- | --- |

3.9.

Ezért az EGSZB szerint a kereskedelem fejlesztésének továbbra is a központi célok között van a helye. Fontos, hogy a TTIP-tárgyalások támogassák a kereskedelem útjában álló szükségtelen akadályok felszámolását (11).

| 3.10. | Az EGSZB örömmel veszi, hogy a jelenlegi európai bizottsági javaslat egyértelműen kimondja: az intézményi struktúra feladata és célja az, hogy – az Európai Parlament és az EU Tanácsa demokratikus ellenőrzése mellett – támogassa és tanácsokkal lássa el a döntéshozókat (12). A rendes jogalkotási folyamatot nem szabad aláásni, és kerülni kell a késedelmeket, illetve a szabályozások befagyasztását. Az EGSZB üdvözli a javasolt 1. cikket, mely megerősíti mind a szabályozáshoz, mind pedig a védelem szintjének meghatározásához fűződő jogot. Elengedhetetlen azonban, hogy a javaslat meghatározza a különféle bizottságok és csoportok összetételét és eljárási szabályzatát. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság biztosítsa a koherenciát és a következetességet a horizontális szabályozási együttműködésről szóló fejezetek, a kereskedelem technikai akadályairól (TBT) és az állat- és növényegészségügyi (SPS) intézkedésekről szóló fejezetek és az ágazati mellékletek között. |
| --- | --- |

3.10.

Az EGSZB örömmel veszi, hogy a jelenlegi európai bizottsági javaslat egyértelműen kimondja: az intézményi struktúra feladata és célja az, hogy – az Európai Parlament és az EU Tanácsa demokratikus ellenőrzése mellett – támogassa és tanácsokkal lássa el a döntéshozókat (12). A rendes jogalkotási folyamatot nem szabad aláásni, és kerülni kell a késedelmeket, illetve a szabályozások befagyasztását. Az EGSZB üdvözli a javasolt 1. cikket, mely megerősíti mind a szabályozáshoz, mind pedig a védelem szintjének meghatározásához fűződő jogot. Elengedhetetlen azonban, hogy a javaslat meghatározza a különféle bizottságok és csoportok összetételét és eljárási szabályzatát. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság biztosítsa a koherenciát és a következetességet a horizontális szabályozási együttműködésről szóló fejezetek, a kereskedelem technikai akadályairól (TBT) és az állat- és növényegészségügyi (SPS) intézkedésekről szóló fejezetek és az ágazati mellékletek között.

| 3.11. | Ha a tárgyaló felek már a szabályozási folyamat elején párbeszédet folytatnak, nagyobb az esélye annak, hogy azonosítani tudnak határokon átnyúló szempontokat is figyelembe vevő szakpolitikai megoldásokat, ezért gondoskodni kell egy ilyen párbeszéd elindításáról. Az európai bizottsági javaslatnak egyértelműen rendelkeznie kell az érdekelt felek bevonásáról egy átlátható folyamaton keresztül, ami az Európai Unión belül a jó jogalkotási folyamat egyik alapelve. Ahhoz, hogy a szabályozási együttműködés átfogó eredményeket és javaslatokat biztosítson a szabályozók számára, elengedhetetlen az érintettek strukturált és kiegyensúlyozott bevonása – gondolva itt különösen a vállalkozókra, a fogyasztókra, a környezetvédő érdekcsoportokra és a munkavállalókra. |
| --- | --- |

3.11.

Ha a tárgyaló felek már a szabályozási folyamat elején párbeszédet folytatnak, nagyobb az esélye annak, hogy azonosítani tudnak határokon átnyúló szempontokat is figyelembe vevő szakpolitikai megoldásokat, ezért gondoskodni kell egy ilyen párbeszéd elindításáról. Az európai bizottsági javaslatnak egyértelműen rendelkeznie kell az érdekelt felek bevonásáról egy átlátható folyamaton keresztül, ami az Európai Unión belül a jó jogalkotási folyamat egyik alapelve. Ahhoz, hogy a szabályozási együttműködés átfogó eredményeket és javaslatokat biztosítson a szabályozók számára, elengedhetetlen az érintettek strukturált és kiegyensúlyozott bevonása – gondolva itt különösen a vállalkozókra, a fogyasztókra, a környezetvédő érdekcsoportokra és a munkavállalókra.

| 3.12. | A konkrét előrelépések érdekében az EU és az USA szabályozói már korai szakaszban konzultációt folytatnak a szabályozási tevékenységről. A szakpolitikai döntéshozatal folyamatának korai szakaszában folytatott viták célja az, hogy a jövőben könnyebb legyen kidolgozni interoperábilis szabályokat, és a piaci szereplők egyszerre mindkét jogrendszer előírásainak meg tudjanak felelni. A szabályozóknak azonban a szabályozás befagyasztásának elkerülése érdekében önkéntes alapon figyelembe kell venniük a párbeszédet és a partnereiktől vagy más érdekeltektől érkező megjegyzéseket. |
| --- | --- |

3.12.

A konkrét előrelépések érdekében az EU és az USA szabályozói már korai szakaszban konzultációt folytatnak a szabályozási tevékenységről. A szakpolitikai döntéshozatal folyamatának korai szakaszában folytatott viták célja az, hogy a jövőben könnyebb legyen kidolgozni interoperábilis szabályokat, és a piaci szereplők egyszerre mindkét jogrendszer előírásainak meg tudjanak felelni. A szabályozóknak azonban a szabályozás befagyasztásának elkerülése érdekében önkéntes alapon figyelembe kell venniük a párbeszédet és a partnereiktől vagy más érdekeltektől érkező megjegyzéseket.

| 3.13. | Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság részletesebben fejtse ki, milyen keretek között kerülhet sor a fent említett párbeszédre, illetve a reprezentatív érdekelt felek, különösen a szociális partnerek és a civil társadalmi képviselők bevonására. Egyértelműen garantálni kell, hogy a releváns érdekelt felek hozzá tudjanak járulni az átlátható párbeszédhez. Ezt egy pontosan meghatározott eljárással lehet megoldani, amely egyenlő bánásmódot biztosít, és kerüli a késlekedést a szabályozási folyamatban. Az EU részéről az átláthatósági nyilvántartás alapján kellene meghatározni az érdekelt felek relevanciáját és reprezentativitását. |
| --- | --- |

3.13.

Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság részletesebben fejtse ki, milyen keretek között kerülhet sor a fent említett párbeszédre, illetve a reprezentatív érdekelt felek, különösen a szociális partnerek és a civil társadalmi képviselők bevonására. Egyértelműen garantálni kell, hogy a releváns érdekelt felek hozzá tudjanak járulni az átlátható párbeszédhez. Ezt egy pontosan meghatározott eljárással lehet megoldani, amely egyenlő bánásmódot biztosít, és kerüli a késlekedést a szabályozási folyamatban. Az EU részéről az átláthatósági nyilvántartás alapján kellene meghatározni az érdekelt felek relevanciáját és reprezentativitását.

4.   A kereskedelem technikai akadályai (TBT) és az állat- és növényegészségügyi (SPS) intézkedések

| 4.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy a javaslat a jelenlegi formájában tartalmazza a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-egyezményt. A kereskedelem technikai akadályairól szóló fejezet a javaslat szerint technikai követelményeket (technikai szabályozásokat és szabványokat) és megfelelőségértékelési követelményeket határoz meg. Az EGSZB úgy véli, hogy a szabványosítást, a technikai szabályozást, a jelölést és címkézést érintő javaslatokat az Európai Unió fontos offenzív érdekeinek kell tekinteni. Fontos, hogy ezeket a javaslatokat ne használják fel az egészség- és biztonságvédelemhez, valamint a szociális védelemhez szükséges szabályozások megkérdőjelezésére. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB üdvözli, hogy a javaslat a jelenlegi formájában tartalmazza a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-egyezményt. A kereskedelem technikai akadályairól szóló fejezet a javaslat szerint technikai követelményeket (technikai szabályozásokat és szabványokat) és megfelelőségértékelési követelményeket határoz meg. Az EGSZB úgy véli, hogy a szabványosítást, a technikai szabályozást, a jelölést és címkézést érintő javaslatokat az Európai Unió fontos offenzív érdekeinek kell tekinteni. Fontos, hogy ezeket a javaslatokat ne használják fel az egészség- és biztonságvédelemhez, valamint a szociális védelemhez szükséges szabályozások megkérdőjelezésére.

| 4.2. | Az EGSZB tudomásul veszi az átláthatóságra vonatkozó fontos rendelkezéseket, és helyesli az intézkedések WTO felé történő bejelentésére, a másik fél tájékoztatására, írásbeli megjegyzések lehetőségének felkínálására és az ezekre való válaszadásra vonatkozó kötelezettséget. A fejezet rendelkezik továbbá az új vagy már hatályos technikai szabályozások közzétételéről egy nyilvántartás segítségével, valamint a technikai szabályozásokban hivatkozott szabványok közzétételéről (mivel a szabványok túlnyomó többségét használják ugyan az iparban, a szabályozók mégsem „hivatkoznak” rájuk – nem alkalmazzák őket – a technikai szabályozásokban). |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB tudomásul veszi az átláthatóságra vonatkozó fontos rendelkezéseket, és helyesli az intézkedések WTO felé történő bejelentésére, a másik fél tájékoztatására, írásbeli megjegyzések lehetőségének felkínálására és az ezekre való válaszadásra vonatkozó kötelezettséget. A fejezet rendelkezik továbbá az új vagy már hatályos technikai szabályozások közzétételéről egy nyilvántartás segítségével, valamint a technikai szabályozásokban hivatkozott szabványok közzétételéről (mivel a szabványok túlnyomó többségét használják ugyan az iparban, a szabályozók mégsem „hivatkoznak” rájuk – nem alkalmazzák őket – a technikai szabályozásokban).

| 4.3. | A szabványosítást illetően az EGSZB üdvözli a szabványügyi szervek közötti együttműködést, valamint a korlátozott kölcsönös elfogadási elveket. Az EGSZB felhívja azonban a figyelmet a CEN/CENELEC aggályaira a TTIP-vel kapcsolatos önkéntes szabványok kölcsönös elismerésének kockázatát illetően. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az uniós szabványügyi testületek javaslatait, és biztosítsa az uniós érdekek védelmét. Fontos garantálni azt is, hogy minden érdekelt fél hozzájárulhasson az új szabványok kidolgozásához. |
| --- | --- |

4.3.

A szabványosítást illetően az EGSZB üdvözli a szabványügyi szervek közötti együttműködést, valamint a korlátozott kölcsönös elfogadási elveket. Az EGSZB felhívja azonban a figyelmet a CEN/CENELEC aggályaira a TTIP-vel kapcsolatos önkéntes szabványok kölcsönös elismerésének kockázatát illetően. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az uniós szabványügyi testületek javaslatait, és biztosítsa az uniós érdekek védelmét. Fontos garantálni azt is, hogy minden érdekelt fél hozzájárulhasson az új szabványok kidolgozásához.

| 4.4. | Az USA és az EU szabványosítási rendszerei jelentősen eltérnek egymástól. Különösen az „egy termék, egy szabvány, mindenütt elfogadva” elv – amely az EU egységes piacának egyik pillére – nem érvényes az Egyesült Államokban. Míg Európában új szabványok elfogadásakor az annak ellentmondó nemzeti szabványokat visszavonják, az Egyesült Államokban különböző szabványok egyszerre vannak érvényben a piacon, és ezzel megnehezítik a kis- és középvállalkozások dolgát, amikor el kell dönteniük, melyik szabvány felel meg legjobban az ő termékcsoportjaiknak. Az átláthatóság növelése és a kis cégek támogatása érdekében fontos, hogy az USA felállítson egy segélyvonalat, amely támogatást nyújt az USA piacára exportálni szándékozó uniós cégeknek. Itt gyakran kis cégekről van szó, amelyek korlátozott forrásokkal rendelkeznek, de magas szinten szakosodtak egy adott réspiacra, és ez jelenti a versenyképességük alapját. |
| --- | --- |

4.4.

Az USA és az EU szabványosítási rendszerei jelentősen eltérnek egymástól. Különösen az „egy termék, egy szabvány, mindenütt elfogadva” elv – amely az EU egységes piacának egyik pillére – nem érvényes az Egyesült Államokban. Míg Európában új szabványok elfogadásakor az annak ellentmondó nemzeti szabványokat visszavonják, az Egyesült Államokban különböző szabványok egyszerre vannak érvényben a piacon, és ezzel megnehezítik a kis- és középvállalkozások dolgát, amikor el kell dönteniük, melyik szabvány felel meg legjobban az ő termékcsoportjaiknak. Az átláthatóság növelése és a kis cégek támogatása érdekében fontos, hogy az USA felállítson egy segélyvonalat, amely támogatást nyújt az USA piacára exportálni szándékozó uniós cégeknek. Itt gyakran kis cégekről van szó, amelyek korlátozott forrásokkal rendelkeznek, de magas szinten szakosodtak egy adott réspiacra, és ez jelenti a versenyképességük alapját.

| 4.5. | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy olyan alapvető területeket, mint az elektromos biztonság, elektromágneses kompatibilitás, gépek és távközlés, melyekhez az EU-nak egyértelmű offenzív érdeke fűződik, csak a jövőben megfontolandó kiemelt területekként határoztak meg, pedig ezeknek a területeknek azok között a konkrét referenciacélok között kellene szerepelniük, amelyek a tárgyalásokon egyeztetett megfelelőségértékelésre vonatkoznak. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy olyan alapvető területeket, mint az elektromos biztonság, elektromágneses kompatibilitás, gépek és távközlés, melyekhez az EU-nak egyértelmű offenzív érdeke fűződik, csak a jövőben megfontolandó kiemelt területekként határoztak meg, pedig ezeknek a területeknek azok között a konkrét referenciacélok között kellene szerepelniük, amelyek a tárgyalásokon egyeztetett megfelelőségértékelésre vonatkoznak.

| 4.6. | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy a jelölési és címkézési részben nem kerültek meghatározásra kiemelt intézkedési területek a jövőre vonatkozóan, nincs tervben a jelölési és címkézési követelmények jövőbeni felülvizsgálata, és nincs utalás arra sem, miként emelnék át a tárgyalások eredményeit az egyes ágazatokba. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy a jelölési és címkézési részben nem kerültek meghatározásra kiemelt intézkedési területek a jövőre vonatkozóan, nincs tervben a jelölési és címkézési követelmények jövőbeni felülvizsgálata, és nincs utalás arra sem, miként emelnék át a tárgyalások eredményeit az egyes ágazatokba.

| 4.7. | Az állat- és növényegészségügyi (SPS) intézkedésekről javasolt fejezet alapja az állat- és növényegészségügyi intézkedésekről szóló WTO-egyezmény, valamint a 2014. szeptember 29. és október 3. közötti tárgyalásokhoz az USA-nak megvitatásra benyújtott és 2015. január 7-én nyilvánosságra hozott uniós szövegjavaslat. |
| --- | --- |

4.7.

Az állat- és növényegészségügyi (SPS) intézkedésekről javasolt fejezet alapja az állat- és növényegészségügyi intézkedésekről szóló WTO-egyezmény, valamint a 2014. szeptember 29. és október 3. közötti tárgyalásokhoz az USA-nak megvitatásra benyújtott és 2015. január 7-én nyilvánosságra hozott uniós szövegjavaslat.

| 4.8. | Az állat- és növényegészségügyi intézkedésekről szóló WTO-egyezmény, mely az élelmiszer-biztonsági, állat- és növényegészségügyi szabályozások alkalmazásáról rendelkezik, tartalmazza az elővigyázatosság elvét (5. cikk (7) bekezdés), melyet immár a Lisszaboni Szerződés is rögzít. Ez nem lehet vita tárgya, ennélfogva nem képezheti a megállapodás részét. Az EGSZB ezért határozottan üdvözli az EU által adott biztosítékokat arra, hogy a TTIP nem módosítja az élelmiszerekre vonatkozó hatályos uniós jogszabályokat, az EU fenntartja korlátozásait a húsban található hormonokra és növekedésserkentőkre vonatkozóan, és a TTIP nem változtatja meg a genetikailag módosított szervezetekre vonatkozó uniós jogszabályt. |
| --- | --- |

4.8.

Az állat- és növényegészségügyi intézkedésekről szóló WTO-egyezmény, mely az élelmiszer-biztonsági, állat- és növényegészségügyi szabályozások alkalmazásáról rendelkezik, tartalmazza az elővigyázatosság elvét (5. cikk (7) bekezdés), melyet immár a Lisszaboni Szerződés is rögzít. Ez nem lehet vita tárgya, ennélfogva nem képezheti a megállapodás részét. Az EGSZB ezért határozottan üdvözli az EU által adott biztosítékokat arra, hogy a TTIP nem módosítja az élelmiszerekre vonatkozó hatályos uniós jogszabályokat, az EU fenntartja korlátozásait a húsban található hormonokra és növekedésserkentőkre vonatkozóan, és a TTIP nem változtatja meg a genetikailag módosított szervezetekre vonatkozó uniós jogszabályt.

5.   Vámkönnyítések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

| 5.1. | Mivel a transzatlanti kereskedelem nagy részét az árukereskedelem teszi ki, a vámeljárások javítására tett erőfeszítések erősen befolyásolják a kétoldalú kereskedelmet, különösen kis cégek esetében. |
| --- | --- |

5.1.

Mivel a transzatlanti kereskedelem nagy részét az árukereskedelem teszi ki, a vámeljárások javítására tett erőfeszítések erősen befolyásolják a kétoldalú kereskedelmet, különösen kis cégek esetében.

| 5.2. | Az EGSZB üdvözli a vámeljárások könnyítését célzó további javaslatokat, különösen az Atlanti-óceán mindkét partján felállítandó egyablakos rendszert, a nemzetközi szabványok jobb összehangolását, a kereskedelemkönnyítő partnerségi program kidolgozását, az adatharmonizációt és -egyeztetést – mely kiterjed annak felmérésére, hogy milyen adatokat kellene egyeztetni –, a vámegyüttműködési vegyes bizottság felelősségi körének kibővítését, aminek eredményeként „szakosodott vámbizottságként” jár el számos, még meghatározandó területen, és dolgoz ki előírásokat. |
| --- | --- |

5.2.

Az EGSZB üdvözli a vámeljárások könnyítését célzó további javaslatokat, különösen az Atlanti-óceán mindkét partján felállítandó egyablakos rendszert, a nemzetközi szabványok jobb összehangolását, a kereskedelemkönnyítő partnerségi program kidolgozását, az adatharmonizációt és -egyeztetést – mely kiterjed annak felmérésére, hogy milyen adatokat kellene egyeztetni –, a vámegyüttműködési vegyes bizottság felelősségi körének kibővítését, aminek eredményeként „szakosodott vámbizottságként” jár el számos, még meghatározandó területen, és dolgoz ki előírásokat.

| 5.3. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa azokat az elemeket, melyek különösen fontosak az uniós cégek számára, de még nem világosak a rendelkezésre álló szöveg alapján. Ilyen például a minimális érték, minden kiegészítő díj megszüntetése, valamint a büntetések és a felelősség kérdése a vámjogszabályok megsértése esetén. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa azokat az elemeket, melyek különösen fontosak az uniós cégek számára, de még nem világosak a rendelkezésre álló szöveg alapján. Ilyen például a minimális érték, minden kiegészítő díj megszüntetése, valamint a büntetések és a felelősség kérdése a vámjogszabályok megsértése esetén.

6.   Szolgáltatások

| 6.1. | Szolgáltatási ajánlatában az EU komoly kötelezettségeket vállal olyan ágazatokban, melyek kulcsfontosságúak Európa versenyképességének és növekedésének előmozdításához (digitális szolgáltatások és távközlés), a globális értékláncok felgyorsításához és integrálásához (közlekedés, futárszolgálatok, üzleti szolgáltatások, szakmai szolgáltatások), illetve amelyek alapvetően fontos gazdasági ágazatokhoz kapcsolódnak (építőipar, kiskereskedelem, energetika). |
| --- | --- |

6.1.

Szolgáltatási ajánlatában az EU komoly kötelezettségeket vállal olyan ágazatokban, melyek kulcsfontosságúak Európa versenyképességének és növekedésének előmozdításához (digitális szolgáltatások és távközlés), a globális értékláncok felgyorsításához és integrálásához (közlekedés, futárszolgálatok, üzleti szolgáltatások, szakmai szolgáltatások), illetve amelyek alapvetően fontos gazdasági ágazatokhoz kapcsolódnak (építőipar, kiskereskedelem, energetika).

| 6.2. | Az EGSZB örömmel veszi továbbá, hogy az uniós javaslat egy olyan keretet is javasol, amely megkönnyítheti egy, a szakmai képesítések kölcsönös elismerésére vonatkozó igazságos, átlátható és következetes rendszer kiépítését a felek között, és meghatározza a kölcsönös elismerési megállapodásokról szóló tárgyalások általános feltételeit. Ezek a megállapodások rendkívül fontosak az uniós szolgáltatók jobb piaci hozzáférésének biztosításához. |
| --- | --- |

6.2.

Az EGSZB örömmel veszi továbbá, hogy az uniós javaslat egy olyan keretet is javasol, amely megkönnyítheti egy, a szakmai képesítések kölcsönös elismerésére vonatkozó igazságos, átlátható és következetes rendszer kiépítését a felek között, és meghatározza a kölcsönös elismerési megállapodásokról szóló tárgyalások általános feltételeit. Ezek a megállapodások rendkívül fontosak az uniós szolgáltatók jobb piaci hozzáférésének biztosításához.

| 6.3. | Az EGSZB megismétli a szolgáltatásokhoz kapcsolódó három fő szempontot: mind szövetségi, mind állami szinten növelni kell a piachoz való hozzáférést; el kell ismerni, hogy a piachoz való hozzáférés a megerősített szabályozási együttműködéstől is függ; az EUMSZ-szel összhangban meg kell őrizni a közszolgáltatások egyedi jellegét. |
| --- | --- |

6.3.

Az EGSZB megismétli a szolgáltatásokhoz kapcsolódó három fő szempontot: mind szövetségi, mind állami szinten növelni kell a piachoz való hozzáférést; el kell ismerni, hogy a piachoz való hozzáférés a megerősített szabályozási együttműködéstől is függ; az EUMSZ-szel összhangban meg kell őrizni a közszolgáltatások egyedi jellegét.

| 6.4. | Az EGSZB kiemeli, hogy az Európai Bizottságnak biztosítania kellene, hogy a szolgáltatások területén a TTIP többet nyújtson az olyan jelenlegi megállapodásoknál, mint a GATS és a TISA, és hogy külön megállapodásokat kellene kötni az USA-ban alkalmazott számos diszkriminatív akadály felszámolására. |
| --- | --- |

6.4.

Az EGSZB kiemeli, hogy az Európai Bizottságnak biztosítania kellene, hogy a szolgáltatások területén a TTIP többet nyújtson az olyan jelenlegi megállapodásoknál, mint a GATS és a TISA, és hogy külön megállapodásokat kellene kötni az USA-ban alkalmazott számos diszkriminatív akadály felszámolására.

| 6.5. | Az EGSZB kiemel egy bizonyos kérdést, amelyet az Európai Bizottságnak figyelembe kellene vennie, és amely a kiegyensúlyozatlan piaci hozzáférést érinti: az amerikai cégek élvezhetik az uniós egységes piac előnyeit, míg az uniós cégek egy széttagolt amerikai piaccal szembesülnek, mivel a szolgáltatási ágazatok nagy részét a szövetségi tagállamok szintjén szabályozzák. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az Egyesült Államok fenntartja a vízumkötelezettséget bizonyos uniós állampolgárságú személyek számára, miközben az amerikai állampolgárok vízum nélkül utazhatnak az EU-ba, ami az uniós állampolgárokkal szemben diszkriminatív elbánást jelent, ez pedig káros a kétoldalú kapcsolatra nézve. |
| --- | --- |

6.5.

Az EGSZB kiemel egy bizonyos kérdést, amelyet az Európai Bizottságnak figyelembe kellene vennie, és amely a kiegyensúlyozatlan piaci hozzáférést érinti: az amerikai cégek élvezhetik az uniós egységes piac előnyeit, míg az uniós cégek egy széttagolt amerikai piaccal szembesülnek, mivel a szolgáltatási ágazatok nagy részét a szövetségi tagállamok szintjén szabályozzák. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az Egyesült Államok fenntartja a vízumkötelezettséget bizonyos uniós állampolgárságú személyek számára, miközben az amerikai állampolgárok vízum nélkül utazhatnak az EU-ba, ami az uniós állampolgárokkal szemben diszkriminatív elbánást jelent, ez pedig káros a kétoldalú kapcsolatra nézve.

| 6.6. | Az egyes ágazatokra vonatkozóan az EGSZB az alábbi megjegyzéseket kívánja tenni:






  — | az audiovizuális szolgáltatások nem képezik a megbízás részét, és ezért semmiféle kötelezettségvállalásban nem kellene szerepelniük, |
| --- | --- | --- |

6.6.

Az egyes ágazatokra vonatkozóan az EGSZB az alábbi megjegyzéseket kívánja tenni:

—

az audiovizuális szolgáltatások nem képezik a megbízás részét, és ezért semmiféle kötelezettségvállalásban nem kellene szerepelniük,

| — | a pénzügyi szolgáltatások terén a piaci hozzáférésről szóló tárgyalásokat egészen addig fel kellene függeszteni, amíg az amerikai tárgyaló felek nem egyeznek bele egyértelműen a szabályozási együttműködésről szóló megbeszélések elindításába. A szabályozási együttműködés céljaként azt kellene kitűzni, hogy növekedjen a védelem és a pénzügyi stabilitás szintje, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi szolgáltatások terén a piaci hozzáférésről szóló tárgyalásokat egészen addig fel kellene függeszteni, amíg az amerikai tárgyaló felek nem egyeznek bele egyértelműen a szabályozási együttműködésről szóló megbeszélések elindításába. A szabályozási együttműködés céljaként azt kellene kitűzni, hogy növekedjen a védelem és a pénzügyi stabilitás szintje,

| — | a közszolgáltatások számára teljes védelmet kell biztosítani, mivel ezek biztosítják az állampolgároknak nyújtott alapvető és érzékeny szolgáltatások jelenlegi magas színvonalát. Ezért világosan és tág értelemben meg kell határozni a kivételeket. |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatások számára teljes védelmet kell biztosítani, mivel ezek biztosítják az állampolgároknak nyújtott alapvető és érzékeny szolgáltatások jelenlegi magas színvonalát. Ezért világosan és tág értelemben meg kell határozni a kivételeket.

| 6.7. | A közszolgáltatások tekintetében „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című EGSZB-vélemény megállapította, hogy a közszolgáltatások védelme a kereskedelmi megállapodásokban „legjobban egy a piaci hozzáférésre és a nemzeti elbánásra egyaránt vonatkozó pozitív lista alkalmazása révén valósulhat meg”. A TTIP keretében a szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi uniós ajánlat azonban a szolgáltatások listázásához egy korábban nem alkalmazott „hibrid” megközelítést ajánl, ami jelentős bizonytalansághoz vezethet. |
| --- | --- |

6.7.

A közszolgáltatások tekintetében „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című EGSZB-vélemény megállapította, hogy a közszolgáltatások védelme a kereskedelmi megállapodásokban „legjobban egy a piaci hozzáférésre és a nemzeti elbánásra egyaránt vonatkozó pozitív lista alkalmazása révén valósulhat meg”. A TTIP keretében a szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi uniós ajánlat azonban a szolgáltatások listázásához egy korábban nem alkalmazott „hibrid” megközelítést ajánl, ami jelentős bizonytalansághoz vezethet.

| 6.8. | A piaci hozzáférésről szóló III. melléklet egy pozitív listát tartalmaz ugyanazzal a megfogalmazással, mint az EU GATS-jegyzéke, mely szerint „[a] közüzemi szolgáltatások olyan ágazatokban működnek, mint a kapcsolódó tudományos és technikai tanácsadási szolgáltatások, társadalomtudományi és humán kutatás-fejlesztési szolgáltatások, műszaki vizsgálati és elemzőszolgáltatások, környezetvédelmi szolgáltatások, egészségügyi szolgáltatások, szállítási szolgáltatások és valamennyi szállítási módozatot kiegészítő szolgáltatások ágazata. Gyakran biztosítanak kizárólagos jogokat ilyen szolgáltatásokra a magánszektor gazdasági szereplőinek, amelyre példa a közigazgatási hatóságok által a gazdasági szereplőknek speciális szolgáltatási kötelezettségek mellett adott koncesszió. Mivel közüzemi szolgáltatások gyakran a központi szint alatt is léteznek, gyakorlati szempontból nem észszerű részletes és kimerítő ágazatspecifikus felsorolást adni” (13). A közüzemi szolgáltatásokról szóló záradék azonban – mely lehetővé teszi a monopolisztikus struktúrák fenntartását – tele van hiányosságokkal, így például nem vesz figyelembe olyan korlátozásokat, mint a gazdasági szükségletek, tesztek vagy kvóták. Az EGSZB igen fontosnak tartja, hogy a közüzemi szolgáltatásokra vonatkozó kivétel valamennyi szolgáltatásnyújtási módozatra alkalmazandó legyen. |
| --- | --- |

6.8.

A piaci hozzáférésről szóló III. melléklet egy pozitív listát tartalmaz ugyanazzal a megfogalmazással, mint az EU GATS-jegyzéke, mely szerint „[a] közüzemi szolgáltatások olyan ágazatokban működnek, mint a kapcsolódó tudományos és technikai tanácsadási szolgáltatások, társadalomtudományi és humán kutatás-fejlesztési szolgáltatások, műszaki vizsgálati és elemzőszolgáltatások, környezetvédelmi szolgáltatások, egészségügyi szolgáltatások, szállítási szolgáltatások és valamennyi szállítási módozatot kiegészítő szolgáltatások ágazata. Gyakran biztosítanak kizárólagos jogokat ilyen szolgáltatásokra a magánszektor gazdasági szereplőinek, amelyre példa a közigazgatási hatóságok által a gazdasági szereplőknek speciális szolgáltatási kötelezettségek mellett adott koncesszió. Mivel közüzemi szolgáltatások gyakran a központi szint alatt is léteznek, gyakorlati szempontból nem észszerű részletes és kimerítő ágazatspecifikus felsorolást adni” (13). A közüzemi szolgáltatásokról szóló záradék azonban – mely lehetővé teszi a monopolisztikus struktúrák fenntartását – tele van hiányosságokkal, így például nem vesz figyelembe olyan korlátozásokat, mint a gazdasági szükségletek, tesztek vagy kvóták. Az EGSZB igen fontosnak tartja, hogy a közüzemi szolgáltatásokra vonatkozó kivétel valamennyi szolgáltatásnyújtási módozatra alkalmazandó legyen.

| 6.9. | Az EGSZB szorgalmazza végül, hogy a III. mellékletben világosan és részletesen ismertessék a közüzemi szolgáltatásokra vonatkozó kivételeket, mert csak így lehet kizárni a megállapodásból a kiszervezett, illetve az államilag, profitorientált magánszervezetek által vagy nonprofit szervezetek által finanszírozott közszolgáltatásokat. |
| --- | --- |

6.9.

Az EGSZB szorgalmazza végül, hogy a III. mellékletben világosan és részletesen ismertessék a közüzemi szolgáltatásokra vonatkozó kivételeket, mert csak így lehet kizárni a megállapodásból a kiszervezett, illetve az államilag, profitorientált magánszervezetek által vagy nonprofit szervezetek által finanszírozott közszolgáltatásokat.

| 6.10. | Bár a felfüggesztési és az automatikus beemelési záradékok nem vonatkoznak a II. mellékletre, az EGSZB attól tart, hogy a tárgyalások eredményeképpen az ebben a mellékletben felsorolt uniós fenntartásokat esetleg átemelhetik az I. mellékletbe, ami lehetetlenné tenné a liberalizáció visszafordítását. Az EGSZB ezzel összefüggésben támogatja a Holland Szociális és Gazdasági Tanács tanácsadói jelentésének megállapítását, mely szerint fontos, hogy a kormányok – saját preferenciáiknak megfelelően – továbbra is maguk határozhassák meg, mely szolgáltatásokat tekintik „közérdekűnek” (14). |
| --- | --- |

6.10.

Bár a felfüggesztési és az automatikus beemelési záradékok nem vonatkoznak a II. mellékletre, az EGSZB attól tart, hogy a tárgyalások eredményeképpen az ebben a mellékletben felsorolt uniós fenntartásokat esetleg átemelhetik az I. mellékletbe, ami lehetetlenné tenné a liberalizáció visszafordítását. Az EGSZB ezzel összefüggésben támogatja a Holland Szociális és Gazdasági Tanács tanácsadói jelentésének megállapítását, mely szerint fontos, hogy a kormányok – saját preferenciáiknak megfelelően – továbbra is maguk határozhassák meg, mely szolgáltatásokat tekintik „közérdekűnek” (14).

| 6.11. | Az EGSZB-t az is aggasztja, hogy az amerikai kormány az I. és II. mellékletben nem megfelelően felsorolt bármely szolgáltatás állami szabályozását megtámadhatja az államok közötti vitarendezési eljárásokon keresztül – a nemzeti elbánáshoz vagy a legnagyobb kedvezményben részesített nemzethez kötődő kötelezettségvállalások megsértése miatt –, illetve a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszeren keresztül. |
| --- | --- |

6.11.

Az EGSZB-t az is aggasztja, hogy az amerikai kormány az I. és II. mellékletben nem megfelelően felsorolt bármely szolgáltatás állami szabályozását megtámadhatja az államok közötti vitarendezési eljárásokon keresztül – a nemzeti elbánáshoz vagy a legnagyobb kedvezményben részesített nemzethez kötődő kötelezettségvállalások megsértése miatt –, illetve a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszeren keresztül.

| 6.12. | Az EGSZB sajnálattal veszi tudomásul, hogy – más fejezetekkel összevetve – a szolgáltatási piachoz való hozzáférést elhanyagolták, és kéri, hogy az Európai Bizottság tegyen többet annak érdekében, hogy felszámolja a piaci hozzáférés még meglévő akadályait az Egyesült Államokban. Az Egyesült Államok továbbra is teljes körű tiltást alkalmaz a szállítás terén. Tőkekorlátozások vannak érvényben, például a légi szállításban 25 %, a távközlésben 20 %, és jelentősek a belső szabályozásokból eredő akadályok például a távközlésben és a műholdak esetén. Nagyon hosszú az állampolgársági követelménylista pl. a banki, a biztosítási és a számviteli területen. Jogi, számviteli, mérnöki és biztosítási szolgáltatások esetén letelepedési követelmények vannak érvényben. Helyi jelenléti követelmények vannak például a jogi, számviteli és biztosítási területen, és a biztosítási ágazatban a jogi forma is kötött stb. |
| --- | --- |

6.12.

Az EGSZB sajnálattal veszi tudomásul, hogy – más fejezetekkel összevetve – a szolgáltatási piachoz való hozzáférést elhanyagolták, és kéri, hogy az Európai Bizottság tegyen többet annak érdekében, hogy felszámolja a piaci hozzáférés még meglévő akadályait az Egyesült Államokban. Az Egyesült Államok továbbra is teljes körű tiltást alkalmaz a szállítás terén. Tőkekorlátozások vannak érvényben, például a légi szállításban 25 %, a távközlésben 20 %, és jelentősek a belső szabályozásokból eredő akadályok például a távközlésben és a műholdak esetén. Nagyon hosszú az állampolgársági követelménylista pl. a banki, a biztosítási és a számviteli területen. Jogi, számviteli, mérnöki és biztosítási szolgáltatások esetén letelepedési követelmények vannak érvényben. Helyi jelenléti követelmények vannak például a jogi, számviteli és biztosítási területen, és a biztosítási ágazatban a jogi forma is kötött stb.

7.   Fenntartható fejlődés

| 7.1. | A TTIP lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy a kereskedelmen keresztül elősegítsék a fenntarthatóságot, és hogy a fenntarthatósági célokra vonatkozóan meghaladjanak minden más olyan kereskedelmi megállapodást, melyet bármelyik fél kötött. A REX/390. és a REX/449. sz. véleményében (15) az EGSZB kérte, hogy a megállapodásba alapvető elemként építsenek bele egy alapos, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetet, ezért üdvözli az európai bizottsági javaslat átfogó és részletes megfogalmazását. Úgy véli azonban, hogy ezeknek a rendelkezéseknek a tényleges értéke elsősorban attól függ, hogy adott esetben hatékonyan végre is lehet-e hajtani őket. |
| --- | --- |

7.1.

A TTIP lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy a kereskedelmen keresztül elősegítsék a fenntarthatóságot, és hogy a fenntarthatósági célokra vonatkozóan meghaladjanak minden más olyan kereskedelmi megállapodást, melyet bármelyik fél kötött. A REX/390. és a REX/449. sz. véleményében (15) az EGSZB kérte, hogy a megállapodásba alapvető elemként építsenek bele egy alapos, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetet, ezért üdvözli az európai bizottsági javaslat átfogó és részletes megfogalmazását. Úgy véli azonban, hogy ezeknek a rendelkezéseknek a tényleges értéke elsősorban attól függ, hogy adott esetben hatékonyan végre is lehet-e hajtani őket.

| 7.2. | A REX/390. sz. vélemény megállapította, hogy egy erős, közös civil társadalmi felügyeleti mechanizmus alapvető elemét kell, hogy képezze a megállapodásnak. Az EGSZB ezért maradéktalanul egyetért Malmström biztos nyilatkozatával, mely szerint a fenntartható fejlődésről szóló fejezetben hatékony végrehajtási mechanizmusra van szükség (16). Az EGSZB hasonlóképpen egyetért a Holland Szociális és Gazdasági Tanács és a Francia Gazdasági és Szociális Tanács tanácsadói jelentésében megfogalmazott ajánlással is, mely szerint fontos, hogy a felekre szükség esetén hatékony szankciókat lehessen kiróni (17). |
| --- | --- |

7.2.

A REX/390. sz. vélemény megállapította, hogy egy erős, közös civil társadalmi felügyeleti mechanizmus alapvető elemét kell, hogy képezze a megállapodásnak. Az EGSZB ezért maradéktalanul egyetért Malmström biztos nyilatkozatával, mely szerint a fenntartható fejlődésről szóló fejezetben hatékony végrehajtási mechanizmusra van szükség (16). Az EGSZB hasonlóképpen egyetért a Holland Szociális és Gazdasági Tanács és a Francia Gazdasági és Szociális Tanács tanácsadói jelentésében megfogalmazott ajánlással is, mely szerint fontos, hogy a felekre szükség esetén hatékony szankciókat lehessen kiróni (17).

| 7.3. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a magas szintű munkaügyi és környezetvédelmi szabványok iránti komoly elkötelezettségét. Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy a szabályozáshoz és a magas szintű védelem előírásához fűződő jogot a megállapodás preambulumában, de a fenntartható fejlődésről szóló fejezeten belül egy különálló cikkben is megerősítették. |
| --- | --- |

7.3.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a magas szintű munkaügyi és környezetvédelmi szabványok iránti komoly elkötelezettségét. Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy a szabályozáshoz és a magas szintű védelem előírásához fűződő jogot a megállapodás preambulumában, de a fenntartható fejlődésről szóló fejezeten belül egy különálló cikkben is megerősítették.

| 7.4. | Az EGSZB kérte, hogy a felek erősítsék meg egyfelől a saját munkaügyi jogszabályaik hatékony végrehajtása és érvényesítése melletti elkötelezettségüket, másfelől pedig az ILO-tagságukból eredő kötelezettségeiket. Az EGSZB ezért üdvözli, hogy kötelező érvényű rendelkezések kerültek beépítésre az alapvető munkaügyi normák védelmére vonatkozóan. Ilyen például az egyesülési szabadság, a kollektív tárgyaláshoz fűződő jog (szakszervezet létrehozása vagy szakszervezethez való csatlakozás révén), a kényszermunka eltörlése, a gyermekmunka hatékony felszámolása, valamint az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség a foglalkoztatásban és a munkavállalás terén. Emellett az EGSZB üdvözli, hogy a felek kötelezettséget vállalnak arra is, hogy gondoskodnak a tisztességes munkakörülményekről, valamint a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról. Ahhoz, hogy ezek a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések kötelezővé válhassanak, egy „háromlépcsős megközelítést” kell alkalmazni, melynek részét képezik a kormányzati egyeztetések, illetve az ILO bevonásával és a beruházásokat érintő vitarendezésre vonatkozó rendelkezés figyelembevételével működő belső tanácsadó csoportok és szakértői bizottságok. |
| --- | --- |

7.4.

Az EGSZB kérte, hogy a felek erősítsék meg egyfelől a saját munkaügyi jogszabályaik hatékony végrehajtása és érvényesítése melletti elkötelezettségüket, másfelől pedig az ILO-tagságukból eredő kötelezettségeiket. Az EGSZB ezért üdvözli, hogy kötelező érvényű rendelkezések kerültek beépítésre az alapvető munkaügyi normák védelmére vonatkozóan. Ilyen például az egyesülési szabadság, a kollektív tárgyaláshoz fűződő jog (szakszervezet létrehozása vagy szakszervezethez való csatlakozás révén), a kényszermunka eltörlése, a gyermekmunka hatékony felszámolása, valamint az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség a foglalkoztatásban és a munkavállalás terén. Emellett az EGSZB üdvözli, hogy a felek kötelezettséget vállalnak arra is, hogy gondoskodnak a tisztességes munkakörülményekről, valamint a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról. Ahhoz, hogy ezek a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések kötelezővé válhassanak, egy „háromlépcsős megközelítést” kell alkalmazni, melynek részét képezik a kormányzati egyeztetések, illetve az ILO bevonásával és a beruházásokat érintő vitarendezésre vonatkozó rendelkezés figyelembevételével működő belső tanácsadó csoportok és szakértői bizottságok.

| 7.5. | Ami a környezetvédelmi kérdéseket illeti, a vegyi anyagok és a hulladék környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésével kapcsolatos kereskedelmi rendelkezés beemelése tükrözi a civil társadalom aggályait. Az EGSZB ezért támogatja olyan rendelkezések beillesztését a megállapodásba, amelyek célja a vegyi anyagokkal és a hulladékokkal kapcsolatos, az emberi egészségre és a környezetre káros hatások megelőzése vagy csökkentése. Ugyanígy üdvözli az EGSZB a felek kötelezettségvállalását aziránt, hogy fenntartható erdőgazdálkodást folytatnak, és kölcsönösen elismerik az illegális, be nem jelentett és szabályozatlan halászat jelentős negatív hatását. |
| --- | --- |

7.5.

Ami a környezetvédelmi kérdéseket illeti, a vegyi anyagok és a hulladék környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésével kapcsolatos kereskedelmi rendelkezés beemelése tükrözi a civil társadalom aggályait. Az EGSZB ezért támogatja olyan rendelkezések beillesztését a megállapodásba, amelyek célja a vegyi anyagokkal és a hulladékokkal kapcsolatos, az emberi egészségre és a környezetre káros hatások megelőzése vagy csökkentése. Ugyanígy üdvözli az EGSZB a felek kötelezettségvállalását aziránt, hogy fenntartható erdőgazdálkodást folytatnak, és kölcsönösen elismerik az illegális, be nem jelentett és szabályozatlan halászat jelentős negatív hatását.

| 7.6. | Üdvözlendő a javaslatban a munkaügyi és környezetvédelmi szakpolitikák kereskedelemmel kapcsolatos szempontjait érintő együttműködésre vonatkozó rendelkezés is. Az EGSZB szerint is el kell ismerni annak az együttműködésnek a jelentőségét, mellyel a globális ellátási láncokban elő lehet segíteni a tisztességes munkát, illetve olyan stratégiákat és szakpolitikákat lehet kidolgozni, melyek támogatják a kereskedelem hozzájárulását az erőforrás-hatékonysághoz, a zöld gazdasághoz és a körforgásos gazdasághoz (18). |
| --- | --- |

7.6.

Üdvözlendő a javaslatban a munkaügyi és környezetvédelmi szakpolitikák kereskedelemmel kapcsolatos szempontjait érintő együttműködésre vonatkozó rendelkezés is. Az EGSZB szerint is el kell ismerni annak az együttműködésnek a jelentőségét, mellyel a globális ellátási láncokban elő lehet segíteni a tisztességes munkát, illetve olyan stratégiákat és szakpolitikákat lehet kidolgozni, melyek támogatják a kereskedelem hozzájárulását az erőforrás-hatékonysághoz, a zöld gazdasághoz és a körforgásos gazdasághoz (18).

| 7.7. | Az EGSZB támogatja azt a célt, hogy magatartási kódexek, szabványrendszerek, címkézési, hitelesítési, tanúsítási és más megfelelő vállalati politikák segítségével védjék a munkavállalói jogokat és a környezetet. |
| --- | --- |

7.7.

Az EGSZB támogatja azt a célt, hogy magatartási kódexek, szabványrendszerek, címkézési, hitelesítési, tanúsítási és más megfelelő vállalati politikák segítségével védjék a munkavállalói jogokat és a környezetet.

| 7.8. | Felelős vállalatvezetéssel, például vállalati társadalmi felelősségvállalással tovább erősíthetőek a fenntarthatósági célkitűzések. Az EGSZB támogatja, hogy a fenntarthatóságról szóló fejezet tartalmazzon kifejezett hivatkozásokat a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatásokra, az ENSZ Globális Megállapodására, az ISO 26000-re, az ILO-nak a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára (multinacionális vállalatokról szóló ILO-nyilatkozat), valamint az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre. |
| --- | --- |

7.8.

Felelős vállalatvezetéssel, például vállalati társadalmi felelősségvállalással tovább erősíthetőek a fenntarthatósági célkitűzések. Az EGSZB támogatja, hogy a fenntarthatóságról szóló fejezet tartalmazzon kifejezett hivatkozásokat a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatásokra, az ENSZ Globális Megállapodására, az ISO 26000-re, az ILO-nak a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatára (multinacionális vállalatokról szóló ILO-nyilatkozat), valamint az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre.

| 7.9. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az uniós szövegjavaslat nem tartalmaz a vitarendezéssel kapcsolatos elemeket. Mivel ezek az elemek egy későbbi szakaszban kerülnek kidolgozásra, az EGSZB fenntartja magának azt a lehetőséget, hogy majd akkor véleményezi őket, amikor nyilvánosan elérhetővé válnak. |
| --- | --- |

7.9.

Az EGSZB megjegyzi, hogy az uniós szövegjavaslat nem tartalmaz a vitarendezéssel kapcsolatos elemeket. Mivel ezek az elemek egy későbbi szakaszban kerülnek kidolgozásra, az EGSZB fenntartja magának azt a lehetőséget, hogy majd akkor véleményezi őket, amikor nyilvánosan elérhetővé válnak.

| 7.10. | A felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy a nemzetközi kereskedelmet oly módon segítik elő, hogy az hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez. Ennek megvalósítását az EGSZB szerint leginkább úgy lehet támogatni, ha egy társadalmi párbeszéden alapuló végrehajtási mechanizmust alkalmazunk. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy olyan civil társadalmi csoportok kiegyensúlyozott képviseletéből álló belső tanácsadó csoportokat hoz létre, amelyek kiegyensúlyozottan képviselik az üzleti, munkavállalói, fogyasztói, környezetvédelmi és közegészségügyi érdekeket, és előterjeszthetik a TTIP végrehajtásával kapcsolatos nézeteiket, illetve ajánlásaikat (19). A hatályban levő megállapodásokkal szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen felügyeleti mechanizmusok hatékonyságának biztosítása érdekében fontos, hogy a felügyeleti szervek ajánlásai egy uniós intézmények általi vizsgálatot eredményezzenek, és egy érvényre juttatási folyamathoz kapcsolódjanak. |
| --- | --- |

7.10.

A felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy a nemzetközi kereskedelmet oly módon segítik elő, hogy az hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez. Ennek megvalósítását az EGSZB szerint leginkább úgy lehet támogatni, ha egy társadalmi párbeszéden alapuló végrehajtási mechanizmust alkalmazunk. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy olyan civil társadalmi csoportok kiegyensúlyozott képviseletéből álló belső tanácsadó csoportokat hoz létre, amelyek kiegyensúlyozottan képviselik az üzleti, munkavállalói, fogyasztói, környezetvédelmi és közegészségügyi érdekeket, és előterjeszthetik a TTIP végrehajtásával kapcsolatos nézeteiket, illetve ajánlásaikat (19). A hatályban levő megállapodásokkal szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen felügyeleti mechanizmusok hatékonyságának biztosítása érdekében fontos, hogy a felügyeleti szervek ajánlásai egy uniós intézmények általi vizsgálatot eredményezzenek, és egy érvényre juttatási folyamathoz kapcsolódjanak.

8.   Beruházás

| 8.1. | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság egy olyan, beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozó szövegjavaslatot nyújtott be, amely egy, az ISDS helyébe lépő új rendszert létrehozó eljárási reformot vezetne be. A javaslat két részből áll, így egyfelől rögzíti az érdemi beruházásvédelmi rendelkezéseket, másfelől leírja a beruházók és az államok közötti viták rendezésére szolgáló rendszer működését. Tartalmaz továbbá egy bevezető részt, amely a beruházásvédelemmel kapcsolatos fogalmakat határozza meg. |
| --- | --- |

8.1.

Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság egy olyan, beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozó szövegjavaslatot nyújtott be, amely egy, az ISDS helyébe lépő új rendszert létrehozó eljárási reformot vezetne be. A javaslat két részből áll, így egyfelől rögzíti az érdemi beruházásvédelmi rendelkezéseket, másfelől leírja a beruházók és az államok közötti viták rendezésére szolgáló rendszer működését. Tartalmaz továbbá egy bevezető részt, amely a beruházásvédelemmel kapcsolatos fogalmakat határozza meg.

| 8.2. | Ahogyan azt a REX/390. sz. véleményében az EGSZB kérte, pontosabb meghatározást kaptak a következő fogalmak: „szabályozáshoz fűződő jog”, „közvetett kisajátítás” és „tisztességes és egyenlő bánásmód”. Ezek azok a feltételek, amelyeket teljesíteni kell ahhoz, hogy szabályozható legyen az állam és a beruházó közötti vitarendezési eljárás. A pontosítások azt a célt szolgálják, hogy a vitarendezés során a felek jogosultak legyenek arra, hogy a közérdeket a beruházó védelme elé helyezzék. |
| --- | --- |

8.2.

Ahogyan azt a REX/390. sz. véleményében az EGSZB kérte, pontosabb meghatározást kaptak a következő fogalmak: „szabályozáshoz fűződő jog”, „közvetett kisajátítás” és „tisztességes és egyenlő bánásmód”. Ezek azok a feltételek, amelyeket teljesíteni kell ahhoz, hogy szabályozható legyen az állam és a beruházó közötti vitarendezési eljárás. A pontosítások azt a célt szolgálják, hogy a vitarendezés során a felek jogosultak legyenek arra, hogy a közérdeket a beruházó védelme elé helyezzék.

| 8.3. | Az EGSZB kiemeli, hogy a megállapodásban a meghatározásoknak, különösen a szabályozáshoz fűződő jog meghatározásának egyértelműnek kell lennie, és biztosítania kell az államnak azt a jogot, hogy szigorú normákat tartson fenn és vezessen be különösen a szociális, környezet- és fogyasztóvédelem terén, miközben megfelelő és legitim védelmet biztosít a beruházók részére a protekcionizmussal és diszkriminációval szemben. Az EGSZB üdvözli, hogy különálló cikk került be a megállapodás törzsszövegébe, a preambulumon kívül is. A szociális védelem területén történő szabályozáshoz való jog esetében külön meg kellene említenie a kollektív megállapodásokat, ideértve a háromoldalú és/vagy általános érvényű (erga omnes) megállapodásokat is, hogy ki lehessen zárni, hogy ezeket a befektetői bizalom védelmének megsértéseként értelmezzék. A kollektív megállapodások keretében meghatározott munkaügyi és bérfeltételeket nem szabad nem vámjellegű kereskedelmi akadálynak tekinteni. |
| --- | --- |

8.3.

Az EGSZB kiemeli, hogy a megállapodásban a meghatározásoknak, különösen a szabályozáshoz fűződő jog meghatározásának egyértelműnek kell lennie, és biztosítania kell az államnak azt a jogot, hogy szigorú normákat tartson fenn és vezessen be különösen a szociális, környezet- és fogyasztóvédelem terén, miközben megfelelő és legitim védelmet biztosít a beruházók részére a protekcionizmussal és diszkriminációval szemben. Az EGSZB üdvözli, hogy különálló cikk került be a megállapodás törzsszövegébe, a preambulumon kívül is. A szociális védelem területén történő szabályozáshoz való jog esetében külön meg kellene említenie a kollektív megállapodásokat, ideértve a háromoldalú és/vagy általános érvényű (erga omnes) megállapodásokat is, hogy ki lehessen zárni, hogy ezeket a befektetői bizalom védelmének megsértéseként értelmezzék. A kollektív megállapodások keretében meghatározott munkaügyi és bérfeltételeket nem szabad nem vámjellegű kereskedelmi akadálynak tekinteni.

| 8.4. | Az EGSZB elismeri azonban, hogy a legjelentősebb változások a vitarendezés eljárásjogi részében történtek. A választott bírósági rendszer törvényszéki igazságszolgáltatási rendszerré alakult át, ahol a vitában részt vevő felek által eseti alapon kijelölt választott bírókat a megállapodás felei által egy állandó jegyzékből kijelölt bírák váltották fel. Ezek a változtatások megerősítik a rendszer intézményes jellegét. Az EGSZB kéri, hogy a felek biztosítsák azt, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer a megállapodás aláírása után azonnal maradéktalanul működőképes legyen, a bírák demokratikus legitimitást élvezzenek, és úgy jelöljék ki őket, hogy ki lehessen zárni a bíróság átpolitizáltságának és az összeférhetetlenségnek a kockázatát. |
| --- | --- |

8.4.

Az EGSZB elismeri azonban, hogy a legjelentősebb változások a vitarendezés eljárásjogi részében történtek. A választott bírósági rendszer törvényszéki igazságszolgáltatási rendszerré alakult át, ahol a vitában részt vevő felek által eseti alapon kijelölt választott bírókat a megállapodás felei által egy állandó jegyzékből kijelölt bírák váltották fel. Ezek a változtatások megerősítik a rendszer intézményes jellegét. Az EGSZB kéri, hogy a felek biztosítsák azt, hogy a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer a megállapodás aláírása után azonnal maradéktalanul működőképes legyen, a bírák demokratikus legitimitást élvezzenek, és úgy jelöljék ki őket, hogy ki lehessen zárni a bíróság átpolitizáltságának és az összeférhetetlenségnek a kockázatát.

| 8.5. | Az EGSZB örömmel emeli ki, hogy szigorú magatartási kódex került bevezetésre a pártatlanság biztosítása és az összeférhetetlenség megelőzése érdekében. Egy „fellebviteli bíróság” is felállításra kerül, mely a törvényszék ítéleteit bírálhatja felül, ezzel reagálva az ISDS-rendszerrel kapcsolatos jogos kritikákra. Az átláthatóságot még az is biztosítja, hogy a jogvitákra az UNCITRAL szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

8.5.

Az EGSZB örömmel emeli ki, hogy szigorú magatartási kódex került bevezetésre a pártatlanság biztosítása és az összeférhetetlenség megelőzése érdekében. Egy „fellebviteli bíróság” is felállításra kerül, mely a törvényszék ítéleteit bírálhatja felül, ezzel reagálva az ISDS-rendszerrel kapcsolatos jogos kritikákra. Az átláthatóságot még az is biztosítja, hogy a jogvitákra az UNCITRAL szabályok vonatkoznak.

| 8.6. | Bár az EGSZB üdvözli a rendszer reformját célzó fejlesztéseket, még mindig több aggályos pontot lát benne, melyekkel mindenképpen foglalkozni kell. |
| --- | --- |

8.6.

Bár az EGSZB üdvözli a rendszer reformját célzó fejlesztéseket, még mindig több aggályos pontot lát benne, melyekkel mindenképpen foglalkozni kell.

| 8.7. | Az EGSZB úgy látja továbbá, hogy az új rendszer bevezetésével kapcsolatban továbbra is sok – az érdekelt felektől függően más és más jellegű – aggodalom. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a beruházási viták rendezését célzó rendszer fejlesztése érdekében tett erőfeszítései során továbbra is vegye figyelembe ezeket az aggályokat. |
| --- | --- |

8.7.

Az EGSZB úgy látja továbbá, hogy az új rendszer bevezetésével kapcsolatban továbbra is sok – az érdekelt felektől függően más és más jellegű – aggodalom. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a beruházási viták rendezését célzó rendszer fejlesztése érdekében tett erőfeszítései során továbbra is vegye figyelembe ezeket az aggályokat.

| 8.8. | Az alábbiakban összefoglalunk néhány ilyen problémát:






  — | meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a legitim közpolitikák, illetve a „tisztességes és egyenlő bánásmódra” és a „közvetett kisajátítással szembeni védelemre” vonatkozó beruházásvédelmi előírások között. Ehhez egyértelmű meghatározásokat kell alapul venni, melyek csökkentik a tág értelmezés kockázatát, |
| --- | --- | --- |

8.8.

Az alábbiakban összefoglalunk néhány ilyen problémát:

—

meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a legitim közpolitikák, illetve a „tisztességes és egyenlő bánásmódra” és a „közvetett kisajátítással szembeni védelemre” vonatkozó beruházásvédelmi előírások között. Ehhez egyértelmű meghatározásokat kell alapul venni, melyek csökkentik a tág értelmezés kockázatát,

| — | a szabályozáshoz fűződő joghoz kapcsolódó legitim szakpolitikai célok listája igen rövid (ilyen cél például a közegészség, a biztonság, a környezet és a közerkölcs védelme, a szociális és fogyasztóvédelem, illetve a kulturális sokszínűség elősegítése és védelme), |
| --- | --- |

—

a szabályozáshoz fűződő joghoz kapcsolódó legitim szakpolitikai célok listája igen rövid (ilyen cél például a közegészség, a biztonság, a környezet és a közerkölcs védelme, a szociális és fogyasztóvédelem, illetve a kulturális sokszínűség elősegítése és védelme),

| — | nincsenek kifejezetten kizárva a közszolgáltatások szervezésére vagy nyújtására vonatkozó szabályozások, |
| --- | --- |

—

nincsenek kifejezetten kizárva a közszolgáltatások szervezésére vagy nyújtására vonatkozó szabályozások,

| — | az elmaradt nyereség teljes kizárása az elvégzett beruházásokat illető kártalanítás számításakor, |
| --- | --- |

—

az elmaradt nyereség teljes kizárása az elvégzett beruházásokat illető kártalanítás számításakor,

| — | a „vesztes fizet elv” bevezetése visszatarthatja a cégeket – különösen a kis- és középvállalkozásokat – attól, hogy a rendszert igénybe vegyék, |
| --- | --- |

—

a „vesztes fizet elv” bevezetése visszatarthatja a cégeket – különösen a kis- és középvállalkozásokat – attól, hogy a rendszert igénybe vegyék,

| — | hivatkozni kell a multinacionális vállalatokról szóló ILO-nyilatkozat szerinti beruházói kötelezettségekre, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre és a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

hivatkozni kell a multinacionális vállalatokról szóló ILO-nyilatkozat szerinti beruházói kötelezettségekre, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre és a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatásokra,

| — | nem teljesen egyértelmű, hogy a nemzeti bíróságok miként ismerik el és hajtják végre a választott bírósági ítéleteket, és milyen kapcsolat áll fenn a külföldi választott bírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló New York-i egyezménnyel vagy a vonatkozó ICSID-szabályokkal. Ezt tisztázni kell, mivel a beruházók már a jelenlegi rendszerben is gyakran ütköznek végrehajtási problémákba, |
| --- | --- |

—

nem teljesen egyértelmű, hogy a nemzeti bíróságok miként ismerik el és hajtják végre a választott bírósági ítéleteket, és milyen kapcsolat áll fenn a külföldi választott bírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló New York-i egyezménnyel vagy a vonatkozó ICSID-szabályokkal. Ezt tisztázni kell, mivel a beruházók már a jelenlegi rendszerben is gyakran ütköznek végrehajtási problémákba,

| — | gondosan értékelni kell a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer (ICS) és az uniós jogi keret kompatibilitását, |
| --- | --- |

—

gondosan értékelni kell a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer (ICS) és az uniós jogi keret kompatibilitását,

| — | a bírák tényleges függetlenségének hiánya, mivel az új javaslatban a bírák bizonyos esetekben még mindig dolgozhatnak társasági jogra specializálódott ügyvédként, |
| --- | --- |

—

a bírák tényleges függetlenségének hiánya, mivel az új javaslatban a bírák bizonyos esetekben még mindig dolgozhatnak társasági jogra specializálódott ügyvédként,

| — | figyelembe kell venni a TTIP-ről készült fenntarthatósági hatásvizsgálat időközi technikai jelentéstervezetében megfogalmazott ajánlást annak a lehetőségnek a kizárása érdekében, hogy a közszolgáltatásokat a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer keretében megtámadják (20). |
| --- | --- |

—

figyelembe kell venni a TTIP-ről készült fenntarthatósági hatásvizsgálat időközi technikai jelentéstervezetében megfogalmazott ajánlást annak a lehetőségnek a kizárása érdekében, hogy a közszolgáltatásokat a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer keretében megtámadják (20).

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be a civil társadalmat és az európai jogászközösséget ezeknek az aggályoknak a feloldásába.

| 8.9. | Emellett több érdekelt fél felteszi a kérdést, hogy megfelelően működő és igen fejlett nemzeti jogrendszerekben miért van szükség egy külön a beruházási vitákkal foglalkozó választott bírósági rendszerre (21). |
| --- | --- |

8.9.

Emellett több érdekelt fél felteszi a kérdést, hogy megfelelően működő és igen fejlett nemzeti jogrendszerekben miért van szükség egy külön a beruházási vitákkal foglalkozó választott bírósági rendszerre (21).

| 8.10. | Végezetül az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozó javaslata megfelelő irányba indította el a folyamatokat, de számos területen még további finomításokra van szükség ahhoz, hogy független nemzetközi bírói testületként funkcionálhasson. Az EGSZB sajnálja, hogy a rendszerre vonatkozó javaslat kidolgozását nem előzte meg egy teljes körű és megfelelő konzultációs folyamat, illetve ennek előkészítéseképpen egy hatásvizsgálat a rendszer költségeiről és működéséről. Ezért kéri, hogy az Európai Bizottság készítsen egy ilyen hatásvizsgálatot. |
| --- | --- |

8.10.

Végezetül az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozó javaslata megfelelő irányba indította el a folyamatokat, de számos területen még további finomításokra van szükség ahhoz, hogy független nemzetközi bírói testületként funkcionálhasson. Az EGSZB sajnálja, hogy a rendszerre vonatkozó javaslat kidolgozását nem előzte meg egy teljes körű és megfelelő konzultációs folyamat, illetve ennek előkészítéseképpen egy hatásvizsgálat a rendszer költségeiről és működéséről. Ezért kéri, hogy az Európai Bizottság készítsen egy ilyen hatásvizsgálatot.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Lásd az EGSZB saját kezdeményezésű véleményét: Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról (HL C 424., 2014.11.26., 9. o.).

1

Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról

(2)  Lásd az EGSZB saját kezdeményezésű véleményét: A beruházók védelme, valamint a beruházó és az állam közötti vitarendezés az EU harmadik országokkal kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásaiban (HL C 332., 2015.10.8., 45. o.).

2

A beruházók védelme, valamint a beruházó és az állam közötti vitarendezés az EU harmadik országokkal kötött kereskedelmi és beruházási megállapodásaiban

(3)  Lásd az EGSZB saját kezdeményezésű véleményét: A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és hatása a kkv-kra (HL C 383., 2015.11.17., 34. o.).

3

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és hatása a kkv-kra

(4)  Az Európai Bizottság közleménye: A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé (COM(2015) 497 final).

4

A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé

(5)  Lásd az EGSZB véleményét: A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé (HL C 264., 2016.7.20., 123. o.).

5

A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé

(6)  Ugyanott.

6

(7)  Lásd: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/july/tradoc_154802.pdf.

7

(8)  Például a 2007-ben létrehozott Transzatlanti Gazdasági Tanács (TEC), a magas szintű együttműködési fórum, a magas szintű szabályozási együttműködési fórum.

8

(9)  Ecorys: Trade SIA on the Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) between the EU and the USA – Draft Interim Technical Report (Kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat az EU és az USA közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) tárgyában – Időközi technikai jelentéstervezet), 18. o. (http://www.trade-sia.com/ttip/wp-content/uploads/sites/6/2014/02/TSIA-TTIP-draft-Interim-Technical-Report.pdf).

9

Trade SIA on the Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) between the EU and the USA – Draft Interim Technical Report

(10)  A szabályozási együttműködésre vonatkozó módosított uniós szövegjavaslat. Közzététel: 2016. március 21. (http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/154377.htm).

10

(11)  Sociaal-Economische Raad (SER), Advisory Report 16/04E on TTIP (A Holland Szociális és Gazdasági Tanács tanácsadói jelentése a TTIP-ről) (https://www.ser.nl/~/media/files/internet/talen/engels/2016/ttip.ashx).

11

(12)  Conseil économique social et environnemental français: Les enjeux de la négociation du projet de Partenariat transatlantique pour le commerce et l’investissement (PTCI) (A Francia Gazdasági, Szociális és Környezetvédelmi Tanács véleménye a TTIP-vel kapcsolatos tárgyalások tétjéről).

12

(http://www.lecese.fr/sites/default/files/pdf/Avis/2016/2016_01_projet_partenariat_transtlantique.pdf).

(13)  Services and Investment offer of the European Union (Az Európai Unió szolgáltatási és beruházási ajánlata)(http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153670.pdf).

13

(14)  Lásd a 11. lábjegyzetet.

14

(15)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

15

(16)  Cecilia Malmström biztos 2015. november 17-i nyilatkozata, (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/november/tradoc_153968.pdf).

16

(17)  Lásd a 12. és 11. lábjegyzetet.

17

(18)  Lásd az EGSZB saját kezdeményezésű véleményét: Méltó munkafeltételek a globális ellátási láncokban, HL C 303., 2016.8.19., 17. o.

18

Méltó munkafeltételek a globális ellátási láncokban

(19)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

19

(20)  Ecorys: Trade SIA on the Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) between the EU and the USA – Draft Interim Technical Report (Kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat az EU és az USA közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) tárgyában – Időközi technikai jelentéstervezet), 144. o. (http://www.trade-sia.com/ttip/wp-content/uploads/sites/6/2014/02/TSIA-TTIP-draft-Interim-Technical-Report.pdf).

20

Trade SIA on the Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) between the EU and the USA – Draft Interim Technical Report

(21)  Lásd többek között: ETUC Position on Commission’s proposal for an Investment Court System in TTIP and CETA (Az ESZSZ álláspontja a TTIP-n és a CETA-n belüli, beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerre vonatkozó európai bizottsági javaslatról) (https://www.etuc.org/documents/etuc-position-commissions-proposal-investment-court-system-ttip-and-ceta#.V2xn19KNhHg).

21

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/41

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fenntartható fejlődés: az uniós külső és belső politikák feltérképezése

(feltáró vélemény)

(2016/C 487/06)

| Előadó: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Jarmila DUBRAVSKÁ |

Előadó:

Ioannis VARDAKASTANIS

Társelőadó:

Jarmila DUBRAVSKÁ

| Felkérés: | Európai Bizottság, 08/06/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 05/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 171/0/2 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 08/06/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem”

Elfogadás a szekcióülésen:

05/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

171/0/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési menetrendjének elfogadása történelmi paradigmaváltást jelent, a gazdasági, társadalmi és környezeti egyenlőtlenségeket ugyanis egyetemes és integrált módon kezeli. A menetrendet minden országban – jövedelmi szintjüktől függetlenül – át kell ültetni és végre kell hajtani. Ez az egyedülálló menetrend a társadalmi igazságosság, a demokratikus kormányzás és a szociális piacgazdaság európai értékeit a környezetvédelemmel együtt maradéktalanul tükrözi. Ezért komoly lehetőség az EU számára, hogy ezekre az értékekre építkezve a menetrend végrehajtását átfogó módon közelítse meg. Az EGSZB arra kéri az EU-t, hogy e rendkívül nehéz folyamat végrehajtása tekintetében mutasson példát az egész világ számára. |
| --- | --- |

1.1.

Az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési menetrendjének elfogadása történelmi paradigmaváltást jelent, a gazdasági, társadalmi és környezeti egyenlőtlenségeket ugyanis egyetemes és integrált módon kezeli. A menetrendet minden országban – jövedelmi szintjüktől függetlenül – át kell ültetni és végre kell hajtani. Ez az egyedülálló menetrend a társadalmi igazságosság, a demokratikus kormányzás és a szociális piacgazdaság európai értékeit a környezetvédelemmel együtt maradéktalanul tükrözi. Ezért komoly lehetőség az EU számára, hogy ezekre az értékekre építkezve a menetrend végrehajtását átfogó módon közelítse meg. Az EGSZB arra kéri az EU-t, hogy e rendkívül nehéz folyamat végrehajtása tekintetében mutasson példát az egész világ számára.

| 1.2. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Unió elkötelezte magát a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása mellett. Az EGSZB-t ugyanakkor aggasztja, hogy bár az ENSZ 2030-as menetrendjének elfogadása óta egy év telt el, az EU mégsem tett konkrét és előretekintő intézkedéseket annak érdekében, hogy a fenntartható fejlesztési célokat szakpolitikáiban és programjaiban érvényesítse, és nem kezdett szélesebb körű konzultációt a civil társadalommal. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Unió elkötelezte magát a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása mellett. Az EGSZB-t ugyanakkor aggasztja, hogy bár az ENSZ 2030-as menetrendjének elfogadása óta egy év telt el, az EU mégsem tett konkrét és előretekintő intézkedéseket annak érdekében, hogy a fenntartható fejlesztési célokat szakpolitikáiban és programjaiban érvényesítse, és nem kezdett szélesebb körű konzultációt a civil társadalommal.

| 1.3. | Az EU a gazdaság és a társadalom valamennyi területén döntő politikai, társadalmi, gazdasági és strukturális kihívásokkal néz szembe. Az európai társadalmakban tapasztalható egyenlőtlenségek, a munkanélküliség – különösen a fiatalok munkanélkülisége –, a társadalmi kirekesztés és a szegénység, a nemek közötti egyenlőtlenség, a megkülönböztetés, illetve a kiszolgáltatott helyzetű csoportok marginalizálódása alapjaiban rengetik meg az EU-t. A pénzügyi válság több tagállamban is súlyosbította a problémát, ami emberi és szociális jogokat érintő válsággá alakult. |
| --- | --- |

1.3.

Az EU a gazdaság és a társadalom valamennyi területén döntő politikai, társadalmi, gazdasági és strukturális kihívásokkal néz szembe. Az európai társadalmakban tapasztalható egyenlőtlenségek, a munkanélküliség – különösen a fiatalok munkanélkülisége –, a társadalmi kirekesztés és a szegénység, a nemek közötti egyenlőtlenség, a megkülönböztetés, illetve a kiszolgáltatott helyzetű csoportok marginalizálódása alapjaiban rengetik meg az EU-t. A pénzügyi válság több tagállamban is súlyosbította a problémát, ami emberi és szociális jogokat érintő válsággá alakult.

| 1.4. | Az ENSZ 2030-as menetrendjét proaktív, átformáló és pozitív narratívaként kell alkalmazni Európában, és ezt a folyamatot az arra irányuló határozott politikai szándék és elköteleződés kell, hogy vezérelje, hogy az ellenálló, versenyképes, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szociálisan befogadó gazdaságok irányába mutató fejlesztés révén megvalósuljon egy fenntartható Európai Unió. Ez az előretekintő narratíva az uniós polgárok által az uniós projekt iránt tanúsított példátlan bizalmatlanságot is segíthet leküzdeni, és akár a fiatalok támogatását is megnyerheti. Az EU így az ENSZ 2030-as menetrendjét felhasználhatja arra, hogy az uniós polgárok elé tárja Európa új jövőképét: a 21. század társadalmi szerződését. |
| --- | --- |

1.4.

Az ENSZ 2030-as menetrendjét proaktív, átformáló és pozitív narratívaként kell alkalmazni Európában, és ezt a folyamatot az arra irányuló határozott politikai szándék és elköteleződés kell, hogy vezérelje, hogy az ellenálló, versenyképes, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szociálisan befogadó gazdaságok irányába mutató fejlesztés révén megvalósuljon egy fenntartható Európai Unió. Ez az előretekintő narratíva az uniós polgárok által az uniós projekt iránt tanúsított példátlan bizalmatlanságot is segíthet leküzdeni, és akár a fiatalok támogatását is megnyerheti. Az EU így az ENSZ 2030-as menetrendjét felhasználhatja arra, hogy az uniós polgárok elé tárja Európa új jövőképét: a 21. század társadalmi szerződését.

| 1.5. | Az EGSZB átfogó, integrált stratégiát tart szükségesnek a fenntartható Európa 2030-ig és azon túl történő megvalósítása érdekében, amely biztosítja az ENSZ 2030-as menetrendjének végrehajtásához szükséges hosszú távú időhorizontot, szakpolitikai koordinációt és koherenciát. E stratégiának az Európai Bizottság, az Európai Tanács és az Európai Parlament közötti intézményközi megállapodásra kell épülnie, hogy ezzel szilárd alapot lehessen teremteni a további politikai fellépéshez. A jelenlegi európai stratégiák, például az Európa 2020 stratégia – amely az Európai Unió 2001-es fenntartható fejlődési stratégiájával egy korábbi, átfogó stratégiát szorított háttérbe – és Juncker elnök tíz prioritása az EGSZB véleménye szerint nem biztosít teljes körű megoldást a fenntartható fejlesztési célok uniós végrehajtásának kihívására. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB átfogó, integrált stratégiát tart szükségesnek a fenntartható Európa 2030-ig és azon túl történő megvalósítása érdekében, amely biztosítja az ENSZ 2030-as menetrendjének végrehajtásához szükséges hosszú távú időhorizontot, szakpolitikai koordinációt és koherenciát. E stratégiának az Európai Bizottság, az Európai Tanács és az Európai Parlament közötti intézményközi megállapodásra kell épülnie, hogy ezzel szilárd alapot lehessen teremteni a további politikai fellépéshez. A jelenlegi európai stratégiák, például az Európa 2020 stratégia – amely az Európai Unió 2001-es fenntartható fejlődési stratégiájával egy korábbi, átfogó stratégiát szorított háttérbe – és Juncker elnök tíz prioritása az EGSZB véleménye szerint nem biztosít teljes körű megoldást a fenntartható fejlesztési célok uniós végrehajtásának kihívására.

| 1.6. | A fent említett átfogó stratégiában egyedi célkitűzéseket kell meghatározni a fenntartható fejlesztési célok végrehajtási, felülvizsgálati és nyomonkövetési mechanizmusai tekintetében, emellett szerepeltetni kell cselekvési terveket is a szükséges jogalkotási és szakpolitikai eszközökkel, felvilágosító tevékenységekkel – pl. a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó Eurobarométer-felméréssel – együtt, illetve a pénzügyi források mobilizálására irányuló tervet. A fenti stratégia létrehozására irányuló folyamatot az Európai Bizottságnak kell elindítania soron következő közleményével, és a stratégia tervezési szakaszában átfogó konzultációt kell folytatni a civil társadalommal, a kormányokkal, a parlamentekkel és a helyi önkormányzatokkal. Az EGSZB kész támogató szerepben közreműködni ebben az eljárásban. |
| --- | --- |

1.6.

A fent említett átfogó stratégiában egyedi célkitűzéseket kell meghatározni a fenntartható fejlesztési célok végrehajtási, felülvizsgálati és nyomonkövetési mechanizmusai tekintetében, emellett szerepeltetni kell cselekvési terveket is a szükséges jogalkotási és szakpolitikai eszközökkel, felvilágosító tevékenységekkel – pl. a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó Eurobarométer-felméréssel – együtt, illetve a pénzügyi források mobilizálására irányuló tervet. A fenti stratégia létrehozására irányuló folyamatot az Európai Bizottságnak kell elindítania soron következő közleményével, és a stratégia tervezési szakaszában átfogó konzultációt kell folytatni a civil társadalommal, a kormányokkal, a parlamentekkel és a helyi önkormányzatokkal. Az EGSZB kész támogató szerepben közreműködni ebben az eljárásban.

| 1.7. | Az Európai Bizottság részéről szükséges lépés az uniós külső és belső politikák feltérképezése a 17 fenntartható fejlesztési cél szem előtt tartásával. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt egészítse ki a 17 fenntartható fejlesztési céllal kapcsolatos részletes hiányosságelemzéssel, hogy meg lehessen határozni azokat a szakpolitikai területeket, ahol a fenntartható fejlesztési célok érvényesüléséhez az EU előzetes, azonnali fellépésére van szükség. |
| --- | --- |

1.7.

Az Európai Bizottság részéről szükséges lépés az uniós külső és belső politikák feltérképezése a 17 fenntartható fejlesztési cél szem előtt tartásával. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt egészítse ki a 17 fenntartható fejlesztési céllal kapcsolatos részletes hiányosságelemzéssel, hogy meg lehessen határozni azokat a szakpolitikai területeket, ahol a fenntartható fejlesztési célok érvényesüléséhez az EU előzetes, azonnali fellépésére van szükség.

| 1.8. | Az EGSZB úgy ítélte meg, hogy a következő kulcsfontosságú szakpolitikai területeken lenne szükség a fenntartható fejlődést célzó átalakulásra, és javasolja, hogy az Európai Bizottság határozza meg a megfelelő kiemelt kezdeményezéseket, ideértve az átlátható cselekvési terveket és mérföldköveket is, figyelembe véve a jelen vélemény 4.3. pontjában foglalt ajánlásokat. A területek:






  — | az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, körforgásos és megosztásalapú gazdaságra való tisztességes átállás, |
| --- | --- | --- |

1.8.

Az EGSZB úgy ítélte meg, hogy a következő kulcsfontosságú szakpolitikai területeken lenne szükség a fenntartható fejlődést célzó átalakulásra, és javasolja, hogy az Európai Bizottság határozza meg a megfelelő kiemelt kezdeményezéseket, ideértve az átlátható cselekvési terveket és mérföldköveket is, figyelembe véve a jelen vélemény 4.3. pontjában foglalt ajánlásokat. A területek:

—

az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, körforgásos és megosztásalapú gazdaságra való tisztességes átállás,

| — | a szociálisan befogadó társadalomra és gazdaságra való áttérés – tisztességes munka és emberi jogok, |
| --- | --- |

—

a szociálisan befogadó társadalomra és gazdaságra való áttérés – tisztességes munka és emberi jogok,

| — | a fenntartható élelmiszer-termelésre és -fogyasztásra való áttérés, |
| --- | --- |

—

a fenntartható élelmiszer-termelésre és -fogyasztásra való áttérés,

| — | az innovációba és a hosszú távú infrastruktúra-korszerűsítésbe való beruházás, illetve a fenntartható vállalkozások ösztönzése, |
| --- | --- |

—

az innovációba és a hosszú távú infrastruktúra-korszerűsítésbe való beruházás, illetve a fenntartható vállalkozások ösztönzése,

| — | a kereskedelem mint a globális fenntartható fejlődés eszköze. |
| --- | --- |

—

a kereskedelem mint a globális fenntartható fejlődés eszköze.

| 1.9. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy valamennyi érintett szakpolitikában érvényesítse a fenntartható fejlesztési célokat. A 2014 és 2020 közötti időszakban végrehajtandó félidős felülvizsgálatok felhasználhatók erre a célra. A jövőbeli többéves pénzügyi keretek időszakai kiváló lehetőséget biztosítanak arra, hogy a fenntartható fejlesztési célokat teljes körűen érvényesítsék az uniós kiadási programokban. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy valamennyi érintett szakpolitikában érvényesítse a fenntartható fejlesztési célokat. A 2014 és 2020 közötti időszakban végrehajtandó félidős felülvizsgálatok felhasználhatók erre a célra. A jövőbeli többéves pénzügyi keretek időszakai kiváló lehetőséget biztosítanak arra, hogy a fenntartható fejlesztési célokat teljes körűen érvényesítsék az uniós kiadási programokban.

| 1.10. | Különösen fontos az ENSZ 2030-as menetrendjének az európai uniós külső fellépésekben való érvényesítése. Az ENSZ 2030-as menetrendje végrehajtásának proaktív ösztönzése érdekében az Európai Bizottságnak a kulcsfontosságú területeket – vagyis a kereskedelem- és fejlesztési politikákat, a globális környezeti politikákat és éghajlat-politikát, a humanitárius segítségnyújtást, a katasztrófakockázat-csökkentést, a technológiaátadást és az emberi jogok előmozdítását – teljes mértékben ki kell igazítania. Az EGSZB arra kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy teljes körűen integrálja és alkalmazza az ENSZ 2030-as menetrendjét a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az nem érvényesül kellőképpen az EU globális kül- és biztonságpolitikai stratégiájában. |
| --- | --- |

1.10.

Különösen fontos az ENSZ 2030-as menetrendjének az európai uniós külső fellépésekben való érvényesítése. Az ENSZ 2030-as menetrendje végrehajtásának proaktív ösztönzése érdekében az Európai Bizottságnak a kulcsfontosságú területeket – vagyis a kereskedelem- és fejlesztési politikákat, a globális környezeti politikákat és éghajlat-politikát, a humanitárius segítségnyújtást, a katasztrófakockázat-csökkentést, a technológiaátadást és az emberi jogok előmozdítását – teljes mértékben ki kell igazítania. Az EGSZB arra kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy teljes körűen integrálja és alkalmazza az ENSZ 2030-as menetrendjét a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az nem érvényesül kellőképpen az EU globális kül- és biztonságpolitikai stratégiájában.

| 1.11. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy az ENSZ 2030-as menetrendjének eredményes végrehajtása érdekében a horizontális és vertikális szakpolitikai koordinációt is értékelje és javítsa. A fenntartható fejlődéshez kulcsfontosságú a kormányzás javítása. Az európai szemesztert megfelelő kormányzási keretté kell fejleszteni a tagállamokkal a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása tekintetében folytatandó vertikális koordinációhoz. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kormányzás javításának fő elemei és jellemzői közül nem maradhat ki a részvétel, az átláthatóság, a nyomon követés és a felülvizsgálat, az elszámoltathatóság és a polgárok felelősségvállalása. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy az ENSZ 2030-as menetrendjének eredményes végrehajtása érdekében a horizontális és vertikális szakpolitikai koordinációt is értékelje és javítsa. A fenntartható fejlődéshez kulcsfontosságú a kormányzás javítása. Az európai szemesztert megfelelő kormányzási keretté kell fejleszteni a tagállamokkal a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása tekintetében folytatandó vertikális koordinációhoz. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a kormányzás javításának fő elemei és jellemzői közül nem maradhat ki a részvétel, az átláthatóság, a nyomon követés és a felülvizsgálat, az elszámoltathatóság és a polgárok felelősségvállalása.

| 1.12. | Az Eurostatnak az ENSZ által kialakított indikátorokat és teljesítménymutatókat kell összeírnia és alkalmaznia, hogy előmozdítsa a fenntartható fejlesztési célok felülvizsgálatát, nyomon követését, elszámoltathatóságát és átláthatóságát, és hogy az uniós intézmények, a tagállamok és valamennyi érdekelt fél számára az egyes fenntartható fejlesztési célok és célkitűzések alapján lebontott konkrét statisztikai adatok álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

1.12.

Az Eurostatnak az ENSZ által kialakított indikátorokat és teljesítménymutatókat kell összeírnia és alkalmaznia, hogy előmozdítsa a fenntartható fejlesztési célok felülvizsgálatát, nyomon követését, elszámoltathatóságát és átláthatóságát, és hogy az uniós intézmények, a tagállamok és valamennyi érdekelt fél számára az egyes fenntartható fejlesztési célok és célkitűzések alapján lebontott konkrét statisztikai adatok álljanak rendelkezésre.

| 1.13. | Az EGSZB elismeréssel veszi tudomásul, hogy négy uniós tagállam is szerepel azon 22 ország között, amelyek az ENSZ 2016. évi fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumán elsőként terjesztettek elő önkéntes értékeléseket a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásáról. Az EGSZB arra kéri az EU-t, hogy járjon elöl jó példával, és legyen az első olyan térség, amely önkéntes értékelést nyújt be a 2017. évi fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumon. Az EGSZB kész a civil társadalom bevonásának megszervezésére. |
| --- | --- |

1.13.

Az EGSZB elismeréssel veszi tudomásul, hogy négy uniós tagállam is szerepel azon 22 ország között, amelyek az ENSZ 2016. évi fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumán elsőként terjesztettek elő önkéntes értékeléseket a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásáról. Az EGSZB arra kéri az EU-t, hogy járjon elöl jó példával, és legyen az első olyan térség, amely önkéntes értékelést nyújt be a 2017. évi fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumon. Az EGSZB kész a civil társadalom bevonásának megszervezésére.

| 1.14. | A fenntartható fejlesztési célok végrehajtása során az EU-nak a többszereplős irányításra kell áttérnie, és a részvétel, az elszámoltathatóság és a partnerség elvére alapozva valamennyi érdekelt felet és a civil szervezeteket is be kell vonnia. Az EGSZB egyedi kezdeményezést tett közzé egy többszereplős, fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum létrehozására. Az Európai Bizottságnak proaktív módon meg kell vizsgálnia és ki kell dolgoznia a fenntartható fejlesztési célok chartájára vonatkozó kezdeményezést, hogy támogatni tudja szilárd partnerségek nemzeti, uniós és nemzetközi szinten történő létrehozását. |
| --- | --- |

1.14.

A fenntartható fejlesztési célok végrehajtása során az EU-nak a többszereplős irányításra kell áttérnie, és a részvétel, az elszámoltathatóság és a partnerség elvére alapozva valamennyi érdekelt felet és a civil szervezeteket is be kell vonnia. Az EGSZB egyedi kezdeményezést tett közzé egy többszereplős, fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum létrehozására. Az Európai Bizottságnak proaktív módon meg kell vizsgálnia és ki kell dolgoznia a fenntartható fejlesztési célok chartájára vonatkozó kezdeményezést, hogy támogatni tudja szilárd partnerségek nemzeti, uniós és nemzetközi szinten történő létrehozását.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A világ vezetői 2015 szeptemberében elfogadták a Világunk átalakítása: a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló programja című ENSZ-menetrendet, amely fenntartható fejlesztési célokat állapít meg a szegénység felszámolása, a bolygó megvédése, az emberi jogok védelmének biztosítása és a mindenki számára elérhető prosperitás érdekében. Valamennyi fejlesztési célon belül a következő 15 évben megvalósítandó egyedi célkitűzéseket határoztak meg. |
| --- | --- |

2.1.

A világ vezetői 2015 szeptemberében elfogadták a Világunk átalakítása: a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló programja című ENSZ-menetrendet, amely fenntartható fejlesztési célokat állapít meg a szegénység felszámolása, a bolygó megvédése, az emberi jogok védelmének biztosítása és a mindenki számára elérhető prosperitás érdekében. Valamennyi fejlesztési célon belül a következő 15 évben megvalósítandó egyedi célkitűzéseket határoztak meg.

| 2.2. | Az EU kulcsszerepet kap a fenntartható fejlesztési célok Európán belüli megvalósításában. Az Európai Bizottság a 2016. évi munkaprogramjában bejelentette az Európa fenntartható jövője: a következő lépések című új kezdeményezést, amelynek célja a fenntartható fejlesztési céloknak az uniós külső és belső politikákban való végrehajtása (1). |
| --- | --- |

2.2.

Az EU kulcsszerepet kap a fenntartható fejlesztési célok Európán belüli megvalósításában. Az Európai Bizottság a 2016. évi munkaprogramjában bejelentette az Európa fenntartható jövője: a következő lépések című új kezdeményezést, amelynek célja a fenntartható fejlesztési céloknak az uniós külső és belső politikákban való végrehajtása (1).

| 2.3. | Első lépésként az Európai Bizottság belső felmérést végez annak meghatározása érdekében, hogy melyek azok a jelenlegi uniós politikák, amelyek eleve foglalkoznak a fenntartható fejlesztési célok kihívásaival. Az Európai Bizottság felkérte az EGSZB-t, hogy a jelen feltáró véleménnyel járuljon hozzá az eljáráshoz. Az EGSZB az európai civil társadalom által folytatott szélesebb körű vita kimenetelét is fel kívánta használni, ezért figyelembe vette a 2016 folyamán az EGSZB-nél tartott, a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásáról szóló két fontosabb konferencia, illetve más fontosabb konferenciák eredményeit (2). |
| --- | --- |

2.3.

Első lépésként az Európai Bizottság belső felmérést végez annak meghatározása érdekében, hogy melyek azok a jelenlegi uniós politikák, amelyek eleve foglalkoznak a fenntartható fejlesztési célok kihívásaival. Az Európai Bizottság felkérte az EGSZB-t, hogy a jelen feltáró véleménnyel járuljon hozzá az eljáráshoz. Az EGSZB az európai civil társadalom által folytatott szélesebb körű vita kimenetelét is fel kívánta használni, ezért figyelembe vette a 2016 folyamán az EGSZB-nél tartott, a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásáról szóló két fontosabb konferencia, illetve más fontosabb konferenciák eredményeit (2).

3.   Egy Európa 2030 menetrend létrehozása a fenntartható fejlesztési célok alapján: cél a fenntartható fejlesztési unió

| 3.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság 2016-os munkaprogramjában foglalt, Európa fenntartható jövője: a következő lépések elnevezésű kezdeményezést mint arra irányuló új megközelítést, hogy az európai gazdasági fejlődést, valamint a társadalmi és környezeti fenntarthatóságot a 2020-as időkereten túl is biztosítani lehessen, továbbá hogy a fenntartható fejlesztési célok az európai külső és belső politikák szerves részeként valósuljanak meg (3). Egyes aggályok szerint azonban kevés a politikai szándék és elkötelezettség, mivel eddig nem sok minden történt a menetrend végrehajtása terén. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság 2016-os munkaprogramjában foglalt, Európa fenntartható jövője: a következő lépések elnevezésű kezdeményezést mint arra irányuló új megközelítést, hogy az európai gazdasági fejlődést, valamint a társadalmi és környezeti fenntarthatóságot a 2020-as időkereten túl is biztosítani lehessen, továbbá hogy a fenntartható fejlesztési célok az európai külső és belső politikák szerves részeként valósuljanak meg (3). Egyes aggályok szerint azonban kevés a politikai szándék és elkötelezettség, mivel eddig nem sok minden történt a menetrend végrehajtása terén.

| 3.2. | Mivel az európai projektre nyomás nehezedik, és sok polgár elveszíti a bizalmát iránta, az Uniónak arra kell felhasználnia a fenntartható fejlesztési célokat, hogy az átalakulást hangsúlyozó pozitív narratívával érveljen a fenntartható Európa mellett, és a hosszú távú perspektívát rövid és középtávú egyedi politikai intézkedésekkel kapcsolja össze. A fenntarthatóság „európai márka” (4): az ENSZ 2030-as menetrendje a társadalmi igazságosság és a demokratikus kormányzás európai értékeit és európai modelljét tükrözi. Ezért kiváló lehetőséget kínál arra, hogy egy új, pozitív és meggyőző narratívát és jövőképet határozzunk meg az EU számára. |
| --- | --- |

3.2.

Mivel az európai projektre nyomás nehezedik, és sok polgár elveszíti a bizalmát iránta, az Uniónak arra kell felhasználnia a fenntartható fejlesztési célokat, hogy az átalakulást hangsúlyozó pozitív narratívával érveljen a fenntartható Európa mellett, és a hosszú távú perspektívát rövid és középtávú egyedi politikai intézkedésekkel kapcsolja össze. A fenntarthatóság „európai márka” (4): az ENSZ 2030-as menetrendje a társadalmi igazságosság és a demokratikus kormányzás európai értékeit és európai modelljét tükrözi. Ezért kiváló lehetőséget kínál arra, hogy egy új, pozitív és meggyőző narratívát és jövőképet határozzunk meg az EU számára.

| 3.3. | Az ENSZ 2030-as menetrendjét valamennyi uniós tagállam és az EU egésze is támogatta. Ideje van tehát egy olyan, legmagasabb politikai szintű, egyértelmű politikai kötelezettségvállalásnak, amely megerősíti, hogy az EU a fenntartható fejlesztési unióra való áttérés jövőképeként és átfogó stratégiájaként elfogadja az új menetrendet (5). |
| --- | --- |

3.3.

Az ENSZ 2030-as menetrendjét valamennyi uniós tagállam és az EU egésze is támogatta. Ideje van tehát egy olyan, legmagasabb politikai szintű, egyértelmű politikai kötelezettségvállalásnak, amely megerősíti, hogy az EU a fenntartható fejlesztési unióra való áttérés jövőképeként és átfogó stratégiájaként elfogadja az új menetrendet (5).

| 3.4. | A fenntartható fejlesztési célok végrehajtása nem pusztán a fejlesztésről vagy a környezetről szól. A fenntartható fejlesztési célok a gazdaságaink és társadalmaink átalakításával kapcsolatosan a fejlett világban is fennálló fő kihívásokkal foglalkoznak. Ezek uniós végrehajtásához szükség van egy új fejlesztési modellre, amely gazdaságilag fenntarthatóbb, társadalmilag befogadóbb és környezeti szempontból hosszú távon is életképesebb, és amely biztosítja, hogy bolygónk erőforrásait tisztességesen megosztjuk a világ egyre növekvő népességével. Gazdaságainkban fordulatra van szükség (6). A fejlesztés új koncepciójában az EU prosperitását is újból meg kell határozni, és új indikátorokra van szükség. A fenntartható fejlesztési célokat az ellenálló és versenyképes, erőforrás-hatékony és szociálisan befogadó uniós gazdaságra történő hosszú távú átállást lehetővé tévő és meggyorsító eszközökként kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.4.

A fenntartható fejlesztési célok végrehajtása nem pusztán a fejlesztésről vagy a környezetről szól. A fenntartható fejlesztési célok a gazdaságaink és társadalmaink átalakításával kapcsolatosan a fejlett világban is fennálló fő kihívásokkal foglalkoznak. Ezek uniós végrehajtásához szükség van egy új fejlesztési modellre, amely gazdaságilag fenntarthatóbb, társadalmilag befogadóbb és környezeti szempontból hosszú távon is életképesebb, és amely biztosítja, hogy bolygónk erőforrásait tisztességesen megosztjuk a világ egyre növekvő népességével. Gazdaságainkban fordulatra van szükség (6). A fejlesztés új koncepciójában az EU prosperitását is újból meg kell határozni, és új indikátorokra van szükség. A fenntartható fejlesztési célokat az ellenálló és versenyképes, erőforrás-hatékony és szociálisan befogadó uniós gazdaságra történő hosszú távú átállást lehetővé tévő és meggyorsító eszközökként kell alkalmazni.

| 3.5. | Az, hogy az Európai Bizottság menetrendet készített a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus megújításához, azt a benyomást kelti, hogy először az új menetrendnek a fejlesztési politikákban történő végrehajtására kíván összpontosítani. A prioritások ilyen meghatározása nincs összhangban a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó integrált megközelítéssel, amely szerint a külső és belső politikákra kiterjedő átfogó és integrált végrehajtási stratégiákra van szükség. |
| --- | --- |

3.5.

Az, hogy az Európai Bizottság menetrendet készített a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus megújításához, azt a benyomást kelti, hogy először az új menetrendnek a fejlesztési politikákban történő végrehajtására kíván összpontosítani. A prioritások ilyen meghatározása nincs összhangban a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó integrált megközelítéssel, amely szerint a külső és belső politikákra kiterjedő átfogó és integrált végrehajtási stratégiákra van szükség.

| 3.6. | Az EU-nak a fenntartható fejlesztési célok végrehajtására vonatkozó irányítási keret létrehozásához a tervezési horizontját jóval a 2020 utáni időszakra is ki kell terjesztenie. A 2030-ra és az azt követő időszakra vonatkozóan egy fenntartható Európa megteremtésére irányuló átfogó és hosszú távú stratégiának (7) a fenntartható fejlesztési célokat át kell ültetnie az uniós külső és belső politikákba – külön hangsúlyt fektetve az európai kihívásokra –, a jogalkotási és szakpolitikai kezdeményezésekre vonatkozó átlátható ütemtervekkel és cselekvési tervekkel, illetve 2030-ig meghatározott részletes idővonallal kombinálva azokat. Az Európai Parlament hasonló megközelítést tartott szükségesnek (8). |
| --- | --- |

3.6.

Az EU-nak a fenntartható fejlesztési célok végrehajtására vonatkozó irányítási keret létrehozásához a tervezési horizontját jóval a 2020 utáni időszakra is ki kell terjesztenie. A 2030-ra és az azt követő időszakra vonatkozóan egy fenntartható Európa megteremtésére irányuló átfogó és hosszú távú stratégiának (7) a fenntartható fejlesztési célokat át kell ültetnie az uniós külső és belső politikákba – külön hangsúlyt fektetve az európai kihívásokra –, a jogalkotási és szakpolitikai kezdeményezésekre vonatkozó átlátható ütemtervekkel és cselekvési tervekkel, illetve 2030-ig meghatározott részletes idővonallal kombinálva azokat. Az Európai Parlament hasonló megközelítést tartott szükségesnek (8).

4.   Az uniós külső és belső politikák feltérképezése

4.1.   
  A feltérképezést össze kell kötni a szakpolitikai hiányosságok elemzésével

| 4.1.1. | A fenntartható fejlesztési célok elérésére irányuló uniós politikai stratégia és ütemterv meghatározásához nem elegendő a meglévő uniós szakpolitikák puszta feltérképezése. Azzal, hogy a meglévő uniós szakpolitikákat az egyes fenntartható fejlesztési célokhoz rendeljük, nem lehet megállapítani, hogy az EU-ban további intézkedések nélkül is megvalósíthatóak-e a fenntartható fejlesztési célok. A meglévő szakpolitikák nem feltétlenül hatékonyak, egyes szakpolitikák veszélyeztethetnek más politikákat, és más akadályok is elképzelhetőek. Ezért a szakpolitikák feltérképezése mellett a hiányosságok elemzésére is szükség van, amelynek során az ENSZ 2030-as menetrendjének 17 célja és a kapcsolódó célkitűzések tekintetében meghatározhatók az uniós szakpolitika tényleges hiányosságai. |
| --- | --- |

4.1.1.

A fenntartható fejlesztési célok elérésére irányuló uniós politikai stratégia és ütemterv meghatározásához nem elegendő a meglévő uniós szakpolitikák puszta feltérképezése. Azzal, hogy a meglévő uniós szakpolitikákat az egyes fenntartható fejlesztési célokhoz rendeljük, nem lehet megállapítani, hogy az EU-ban további intézkedések nélkül is megvalósíthatóak-e a fenntartható fejlesztési célok. A meglévő szakpolitikák nem feltétlenül hatékonyak, egyes szakpolitikák veszélyeztethetnek más politikákat, és más akadályok is elképzelhetőek. Ezért a szakpolitikák feltérképezése mellett a hiányosságok elemzésére is szükség van, amelynek során az ENSZ 2030-as menetrendjének 17 célja és a kapcsolódó célkitűzések tekintetében meghatározhatók az uniós szakpolitika tényleges hiányosságai.

| 4.1.2. | Ebben az összefüggésben az EGSZB üdvözli a Környezetvédelmi Főigazgatóság korábbi főigazgatója, Karl Falkenberg vezetésével kidolgozott „Fenntarthatóság most!” című stratégiai közleményeket, amelyek néhány szakpolitikai terület példáján már egyértelműen ismertetik, hogy az EU-nak milyen reformokat kell bevezetnie az ENSZ 2030-as menetrendje alapján. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ebben az összefüggésben az EGSZB üdvözli a Környezetvédelmi Főigazgatóság korábbi főigazgatója, Karl Falkenberg vezetésével kidolgozott „Fenntarthatóság most!” című stratégiai közleményeket, amelyek néhány szakpolitikai terület példáján már egyértelműen ismertetik, hogy az EU-nak milyen reformokat kell bevezetnie az ENSZ 2030-as menetrendje alapján.

| 4.1.3. | Továbbra is hiányzik a fenntartható fejlesztési célok uniós hiányosságainak átfogó elemzése. Ugyanakkor a fenntartható fejlesztési célok nemrég közzétett indexe és irányítópultja, illetve az uniós tagállamokban elvégzett más felmérések szerint a fenntartható fejlesztési célok a magas jövedelmű országok számára is komoly feladatot jelentenek (9), főleg amiatt, ahogyan ezek az országok termékeket és szolgáltatásokat állítanak elő, nyújtanak és fogyasztanak, illetve a környezetre ebből adódóan gyakorolt kedvezőtlen hatásnak köszönhetően. Az uniós országok számára a legfőbb kihívásokat a fenntartható fogyasztásra és termelésre vonatkozó 12., az éghajlat-politikára vonatkozó 13., az ökoszisztéma megőrzésére vonatkozó 14. és 15. fenntartható fejlesztési cél, a 2. fenntartható fejlesztési célban a fenntartható mezőgazdaságra és élelmezésre vonatkozóan foglalt célkitűzések, illetve az iparra, innovációra és infrastruktúrára vonatkozó 9. fenntartható fejlesztési cél – ahol beruházási hiányosságot állapítottak meg – jelentik. |
| --- | --- |

4.1.3.

Továbbra is hiányzik a fenntartható fejlesztési célok uniós hiányosságainak átfogó elemzése. Ugyanakkor a fenntartható fejlesztési célok nemrég közzétett indexe és irányítópultja, illetve az uniós tagállamokban elvégzett más felmérések szerint a fenntartható fejlesztési célok a magas jövedelmű országok számára is komoly feladatot jelentenek (9), főleg amiatt, ahogyan ezek az országok termékeket és szolgáltatásokat állítanak elő, nyújtanak és fogyasztanak, illetve a környezetre ebből adódóan gyakorolt kedvezőtlen hatásnak köszönhetően. Az uniós országok számára a legfőbb kihívásokat a fenntartható fogyasztásra és termelésre vonatkozó 12., az éghajlat-politikára vonatkozó 13., az ökoszisztéma megőrzésére vonatkozó 14. és 15. fenntartható fejlesztési cél, a 2. fenntartható fejlesztési célban a fenntartható mezőgazdaságra és élelmezésre vonatkozóan foglalt célkitűzések, illetve az iparra, innovációra és infrastruktúrára vonatkozó 9. fenntartható fejlesztési cél – ahol beruházási hiányosságot állapítottak meg – jelentik.

| 4.1.4. | További kihívásokat az emberekre összpontosító fenntartható fejlesztési célok jelentenek: konkrétan az egyenlőtlenségek mérséklésére vonatkozó 10., a tisztességes munkára és foglalkoztatásra vonatkozó 8., a szegénységre vonatkozó 1., továbbá a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5. és az oktatásra vonatkozó 4. fenntartható fejlesztési cél. |
| --- | --- |

4.1.4.

További kihívásokat az emberekre összpontosító fenntartható fejlesztési célok jelentenek: konkrétan az egyenlőtlenségek mérséklésére vonatkozó 10., a tisztességes munkára és foglalkoztatásra vonatkozó 8., a szegénységre vonatkozó 1., továbbá a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5. és az oktatásra vonatkozó 4. fenntartható fejlesztési cél.

| 4.1.5. | Számos OECD-ország nem képes megvalósítani a fejlesztési együttműködéshez való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan a 17. fenntartható fejlesztési célban foglalt célkitűzést. |
| --- | --- |

4.1.5.

Számos OECD-ország nem képes megvalósítani a fejlesztési együttműködéshez való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan a 17. fenntartható fejlesztési célban foglalt célkitűzést.

| 4.1.6. | A fenntartható fejlesztési célok egyetemes menetrendje a magas jövedelmű országok gazdaságai által a harmadik országokban kifejtett hátrányos társadalmi és környezeti hatások mérséklésére is irányul. Ezt a szempontot mostanáig nemigen mérték, azonban az uniós országok számára komoly kihívást jelent. |
| --- | --- |

4.1.6.

A fenntartható fejlesztési célok egyetemes menetrendje a magas jövedelmű országok gazdaságai által a harmadik országokban kifejtett hátrányos társadalmi és környezeti hatások mérséklésére is irányul. Ezt a szempontot mostanáig nemigen mérték, azonban az uniós országok számára komoly kihívást jelent.

4.2.   
  A jelenlegi európai stratégiák hozzájárulása a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához

| 4.2.1. | Az EGSZB véleménye szerint az uniós szakpolitikák feltérképezése során először az uniós döntéshozatal és végrehajtás számára stratégiai jelentőséggel bíró szakpolitikai eszközöket kell vizsgálni. Az első felmérések szerint ezek az eszközök nem képesek megfelelni a fenntartható fejlesztési célok uniós végrehajtásával kapcsolatos kihívásnak (10). E stratégiák egyikében sem érvényesül az ENSZ 2030-as menetrendjének időhorizontja. |
| --- | --- |

4.2.1.

Az EGSZB véleménye szerint az uniós szakpolitikák feltérképezése során először az uniós döntéshozatal és végrehajtás számára stratégiai jelentőséggel bíró szakpolitikai eszközöket kell vizsgálni. Az első felmérések szerint ezek az eszközök nem képesek megfelelni a fenntartható fejlesztési célok uniós végrehajtásával kapcsolatos kihívásnak (10). E stratégiák egyikében sem érvényesül az ENSZ 2030-as menetrendjének időhorizontja.

| 4.2.2. | Az Európa 2020 stratégiát a Barroso-időszakban az EU kiemelt stratégiájává nyilvánították, így a fenntarthatósági stratégiát ez váltotta fel. Az Európa 2020 stratégia elvileg ugyan kitér a fenntartható fejlődés három dimenziójára, mégis inkább egy rövid távra szóló és egyértelműen Európára fókuszáló stratégia. Nem foglalkozik a nemzetközi vonatkozásokkal, és nem tér ki az uniós belső politikák által a világ más részeire kifejtett hatásokra, illetve a fejlesztési együttműködésre is kiterjedő külső politikákra sem. Soha nem tudott ezért megfelelni annak az igénynek, hogy betöltse a korábbi fenntarthatósági stratégia szerepét. Két fenntartható fejlesztési cél nem szerepel benne: az élelmiszerekre és a mezőgazdaságra vonatkozó 2. fenntartható fejlesztési cél és a kormányzásra vonatkozó 16. fenntartható fejlesztési cél, másokkal pedig csak részben foglalkozik, pl. a (vízre vonatkozó) 6. és a (városokra vonatkozó) 11. fenntartható fejlesztési céllal. |
| --- | --- |

4.2.2.

Az Európa 2020 stratégiát a Barroso-időszakban az EU kiemelt stratégiájává nyilvánították, így a fenntarthatósági stratégiát ez váltotta fel. Az Európa 2020 stratégia elvileg ugyan kitér a fenntartható fejlődés három dimenziójára, mégis inkább egy rövid távra szóló és egyértelműen Európára fókuszáló stratégia. Nem foglalkozik a nemzetközi vonatkozásokkal, és nem tér ki az uniós belső politikák által a világ más részeire kifejtett hatásokra, illetve a fejlesztési együttműködésre is kiterjedő külső politikákra sem. Soha nem tudott ezért megfelelni annak az igénynek, hogy betöltse a korábbi fenntarthatósági stratégia szerepét. Két fenntartható fejlesztési cél nem szerepel benne: az élelmiszerekre és a mezőgazdaságra vonatkozó 2. fenntartható fejlesztési cél és a kormányzásra vonatkozó 16. fenntartható fejlesztési cél, másokkal pedig csak részben foglalkozik, pl. a (vízre vonatkozó) 6. és a (városokra vonatkozó) 11. fenntartható fejlesztési céllal.

| 4.2.3. | Juncker elnök tíz prioritása két fenntartható fejlesztési céllal egyáltalán nem foglalkozik, konkrétan az óceánokra vonatkozó 14. és a biológiai sokféleségre vonatkozó 15. fenntartható fejlesztési céllal, másokkal pedig csak részben: pl. az oktatásra vonatkozó 4., a vízre vonatkozó 6., a városokra vonatkozó 11. és a fenntartható fogyasztásra és termelésre vonatkozó 12. fenntartható fejlesztési céllal. |
| --- | --- |

4.2.3.

Juncker elnök tíz prioritása két fenntartható fejlesztési céllal egyáltalán nem foglalkozik, konkrétan az óceánokra vonatkozó 14. és a biológiai sokféleségre vonatkozó 15. fenntartható fejlesztési céllal, másokkal pedig csak részben: pl. az oktatásra vonatkozó 4., a vízre vonatkozó 6., a városokra vonatkozó 11. és a fenntartható fogyasztásra és termelésre vonatkozó 12. fenntartható fejlesztési céllal.

| 4.2.4. | Az öt elnök jelentésében kevesebb prioritást választottak ki: ez a jelentés gazdasági, pénzügyi, monetáris és költségvetési kérdésekre összpontosít, ötödik témaként pedig a kormányzással foglalkozik. A jelentés alkalmanként hivatkozik a fenntartható fejlesztési célok területeire: az energiára, a foglalkoztatásra, a társadalmi befogadásra és az egészségügyi rendszerekre. |
| --- | --- |

4.2.4.

Az öt elnök jelentésében kevesebb prioritást választottak ki: ez a jelentés gazdasági, pénzügyi, monetáris és költségvetési kérdésekre összpontosít, ötödik témaként pedig a kormányzással foglalkozik. A jelentés alkalmanként hivatkozik a fenntartható fejlesztési célok területeire: az energiára, a foglalkoztatásra, a társadalmi befogadásra és az egészségügyi rendszerekre.

| 4.2.5. | Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) keretében egyes projektek a fenntartható fejlesztési célok végrehajtási kihívásainak láthatólag megfelelő következő ágazatokban valósulnak meg: energia (40 %), környezet és erőforrás-hatékonyság (12 %), valamint szociális infrastruktúra (3 %) (11). |
| --- | --- |

4.2.5.

Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) keretében egyes projektek a fenntartható fejlesztési célok végrehajtási kihívásainak láthatólag megfelelő következő ágazatokban valósulnak meg: energia (40 %), környezet és erőforrás-hatékonyság (12 %), valamint szociális infrastruktúra (3 %) (11).

| 4.2.6. | Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) tematikus beruházási prioritásaiban több fenntartható fejlesztési céllal nem foglalkoznak eléggé, ideértve különösen az egészségre vonatkozó 3., a nemekre vonatkozó 5., az egyenlőtlenségre vonatkozó 10. és a városokra vonatkozó 11. fenntartható fejlesztési célt. |
| --- | --- |

4.2.6.

Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) tematikus beruházási prioritásaiban több fenntartható fejlesztési céllal nem foglalkoznak eléggé, ideértve különösen az egészségre vonatkozó 3., a nemekre vonatkozó 5., az egyenlőtlenségre vonatkozó 10. és a városokra vonatkozó 11. fenntartható fejlesztési célt.

| 4.2.7. | Az EU a vadonatúj uniós globális kül- és biztonságpolitikai stratégiájának köszönhetően immár tágabb kerettel is rendelkezik, amelynek segítségével az ENSZ 2030-as menetrendjét többek között a kereskedelem, a fejlesztés, a demokrácia, az emberi jogok, a humanitárius segítségnyújtás, a katasztrófakockázat-csökkentés, a technológiaátvitel és az éghajlat-politika területén is érvényesítheti. A stratégia bizonyos mértékben foglalkozik a mindenki számára elérhető prosperitás biztosításával kapcsolatos fenntartható fejlesztési célokkal is. Megállapítja továbbá, hogy a fenntartható fejlesztési célok a jövőbeli Cotonou utáni megállapodásra is kihatnak, és hogy a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatának mozgatórugói. |
| --- | --- |

4.2.7.

Az EU a vadonatúj uniós globális kül- és biztonságpolitikai stratégiájának köszönhetően immár tágabb kerettel is rendelkezik, amelynek segítségével az ENSZ 2030-as menetrendjét többek között a kereskedelem, a fejlesztés, a demokrácia, az emberi jogok, a humanitárius segítségnyújtás, a katasztrófakockázat-csökkentés, a technológiaátvitel és az éghajlat-politika területén is érvényesítheti. A stratégia bizonyos mértékben foglalkozik a mindenki számára elérhető prosperitás biztosításával kapcsolatos fenntartható fejlesztési célokkal is. Megállapítja továbbá, hogy a fenntartható fejlesztési célok a jövőbeli Cotonou utáni megállapodásra is kihatnak, és hogy a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatának mozgatórugói.

4.3.   
  Az átalakulás szempontjából kulcsfontosságú szakpolitikai területek

| 4.3.1. | Az Európai Bizottságnak a célok és a célkitűzések uniós megvalósításában mutatkozó tényleges hiányosságok és tendenciák elemzése alapján meg kell határoznia a szükséges átalakulás szempontjából kulcsfontosságú szakpolitikai területeket. A szakpolitikai intézkedéseknek ezekre a kulcsterületekre kell összpontosítaniuk az átlátható cselekvési terveket és mérföldköveket tartalmazó, megfelelő kiemelt kezdeményezések révén. Az EGSZB az e területeken végzett korábbi munkáját is figyelembe véve az alábbi fő szakpolitikai területeket tartja létfontosságúnak. |
| --- | --- |

4.3.1.

Az Európai Bizottságnak a célok és a célkitűzések uniós megvalósításában mutatkozó tényleges hiányosságok és tendenciák elemzése alapján meg kell határoznia a szükséges átalakulás szempontjából kulcsfontosságú szakpolitikai területeket. A szakpolitikai intézkedéseknek ezekre a kulcsterületekre kell összpontosítaniuk az átlátható cselekvési terveket és mérföldköveket tartalmazó, megfelelő kiemelt kezdeményezések révén. Az EGSZB az e területeken végzett korábbi munkáját is figyelembe véve az alábbi fő szakpolitikai területeket tartja létfontosságúnak.

(7., 8., 9., 11., 12. és 13. fenntartható fejlesztési cél)

| 4.3.2.1. | A fenntartható fejlesztési célok egyik fő rendeltetése az, hogy a fejlődési irányokat a bolygó lehetőségein belül tartsák, úgy az éghajlat, mint az erőforrás-fogyasztás, a levegő- és vízminőség, valamint a szárazföldi és tengeri biodiverzitás megóvása vonatkozásában. Ehhez az szükséges, hogy az olyan fejlett térségek, mint Európa is, alapvetően csökkentsék gazdaságuk környezeti lábnyomát azzal, hogy a termelésben, a fogyasztásban és a társadalomban alacsony szén-dioxid-kibocsátású és körforgásos gazdaságra térnek át. Az áttérés lehetőséget biztosít az EU számára, hogy korszerűsítse gazdaságát – és ezáltal növelje annak versenyképességét és ellenálló képességét –, illetve hogy javítsa polgárainak életminőségét és jólétét. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

A fenntartható fejlesztési célok egyik fő rendeltetése az, hogy a fejlődési irányokat a bolygó lehetőségein belül tartsák, úgy az éghajlat, mint az erőforrás-fogyasztás, a levegő- és vízminőség, valamint a szárazföldi és tengeri biodiverzitás megóvása vonatkozásában. Ehhez az szükséges, hogy az olyan fejlett térségek, mint Európa is, alapvetően csökkentsék gazdaságuk környezeti lábnyomát azzal, hogy a termelésben, a fogyasztásban és a társadalomban alacsony szén-dioxid-kibocsátású és körforgásos gazdaságra térnek át. Az áttérés lehetőséget biztosít az EU számára, hogy korszerűsítse gazdaságát – és ezáltal növelje annak versenyképességét és ellenálló képességét –, illetve hogy javítsa polgárainak életminőségét és jólétét.

| 4.3.2.2. | A 7. környezetvédelmi cselekvési program, a 2030-as éghajlat- és energiapolitikai keret, továbbá a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv menetrendeket is tartalmaz. A tényleges előrehaladást azonban egyértelműen fel kell gyorsítani (12). Javítani kell más szakpolitikai területekkel a konzisztenciát, és orvosolni kell a számos tagállamban mutatkozó végrehajtási hiányosságokat az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és körforgásos gazdaságra való áttérésnek az európai szemeszterbe történő teljes körű integrálásával (13). A 7. környezetvédelmi cselekvési program és a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv a tényleges eredmények biztosítása érdekében határozott végrehajtási mechanizmusokat, illetve az Európai Bizottságon belül más szakpolitikai területekkel való aktív összehangolást tesz szükségessé (14). A továbblépéshez a civil társadalommal – többek között a vállalkozásokkal és a szakszervezetekkel – való jobb párbeszédre és szövetségre van szükség. Az aktív foglalkoztatási szakpolitikákban gondoskodni kell a tisztességes átmenetről (15). Az éghajlat-politikát az „éghajlati igazságosság” elvére kell alapozni, ügyelve arra, hogy az éghajlatváltozással járó terhek és előnyök – az emberi jogokra, a szegénységre és az egyenlőségre gyakorolt hatások tekintetében – igazságosan oszoljanak meg, és ne a legkiszolgáltatottabb csoportoknak kelljen szenvedniük. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

A 7. környezetvédelmi cselekvési program, a 2030-as éghajlat- és energiapolitikai keret, továbbá a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv menetrendeket is tartalmaz. A tényleges előrehaladást azonban egyértelműen fel kell gyorsítani (12). Javítani kell más szakpolitikai területekkel a konzisztenciát, és orvosolni kell a számos tagállamban mutatkozó végrehajtási hiányosságokat az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és körforgásos gazdaságra való áttérésnek az európai szemeszterbe történő teljes körű integrálásával (13). A 7. környezetvédelmi cselekvési program és a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv a tényleges eredmények biztosítása érdekében határozott végrehajtási mechanizmusokat, illetve az Európai Bizottságon belül más szakpolitikai területekkel való aktív összehangolást tesz szükségessé (14). A továbblépéshez a civil társadalommal – többek között a vállalkozásokkal és a szakszervezetekkel – való jobb párbeszédre és szövetségre van szükség. Az aktív foglalkoztatási szakpolitikákban gondoskodni kell a tisztességes átmenetről (15). Az éghajlat-politikát az „éghajlati igazságosság” elvére kell alapozni, ügyelve arra, hogy az éghajlatváltozással járó terhek és előnyök – az emberi jogokra, a szegénységre és az egyenlőségre gyakorolt hatások tekintetében – igazságosan oszoljanak meg, és ne a legkiszolgáltatottabb csoportoknak kelljen szenvedniük.

| 4.3.2.3. | Biztosítani kell, hogy a piacok támogassák a gazdasági áttérést, és hogy az árak az éghajlati kibocsátások, illetve a természeti erőforrások felhasználásának valós külső költségeit tükrözzék (16). A környezetkárosító állami támogatások megszüntetésére vonatkozó jelenlegi kötelezettségvállalásoknak a gyakorlatban eleget kell tenni, és határozottabban kell ösztönözni a környezetvédelmi adó reformját. Új, nagyszabásúbb terveket kell készíteni olyan decentralizált tisztaenergia-piacokra vonatkozóan, ahol a fogyasztók egyben termelők is. A decentralizált megosztásalapú gazdaság szintén lehetővé teszi, hogy a fogyasztók a körforgásos gazdaság modelljére térjenek át. A kialakulóban lévő megosztásalapú gazdaság a foglalkoztatás tekintetében koncepcionális váltást valósít meg, és jelentős munkahelyteremtő erő lehet. Ebben az új ágazatban biztosítani kell a fogyasztók és a munkavállalók jogait, valamint a tisztességes versenyt is (17). |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Biztosítani kell, hogy a piacok támogassák a gazdasági áttérést, és hogy az árak az éghajlati kibocsátások, illetve a természeti erőforrások felhasználásának valós külső költségeit tükrözzék (16). A környezetkárosító állami támogatások megszüntetésére vonatkozó jelenlegi kötelezettségvállalásoknak a gyakorlatban eleget kell tenni, és határozottabban kell ösztönözni a környezetvédelmi adó reformját. Új, nagyszabásúbb terveket kell készíteni olyan decentralizált tisztaenergia-piacokra vonatkozóan, ahol a fogyasztók egyben termelők is. A decentralizált megosztásalapú gazdaság szintén lehetővé teszi, hogy a fogyasztók a körforgásos gazdaság modelljére térjenek át. A kialakulóban lévő megosztásalapú gazdaság a foglalkoztatás tekintetében koncepcionális váltást valósít meg, és jelentős munkahelyteremtő erő lehet. Ebben az új ágazatban biztosítani kell a fogyasztók és a munkavállalók jogait, valamint a tisztességes versenyt is (17).

(1., 3., 4., 5., 8. és 10. fenntartható fejlesztési cél)

| 4.3.3.1. | A fenntartható fejlesztési célok elsősorban a szegénység felszámolására és arra összpontosítanak, hogy mindenki kiteljesíthesse a méltósághoz és az egyenlőséghez való jogát. A fenntartható fejlesztési célok e tekintetben Európa értékeit és társadalmi modelljét tükrözik. Az elmúlt évtizedekben azonban mélyült a szakadék Európában a gazdagok és a szegények között, valamint a recesszió, a pénzügyi válság, a megszorítások és bizonyos területeken a strukturális reformok hiánya jellemezte legutóbbi nyolc év során tovább nőtt a munkanélküliségi és a szegénységi ráta, meghatványozódtak az egyenlőtlenségek, és nagyobb nyomás nehezedett a szociális védelemre, ami különösen a legkiszolgáltatottabb csoportokat érintette. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

A fenntartható fejlesztési célok elsősorban a szegénység felszámolására és arra összpontosítanak, hogy mindenki kiteljesíthesse a méltósághoz és az egyenlőséghez való jogát. A fenntartható fejlesztési célok e tekintetben Európa értékeit és társadalmi modelljét tükrözik. Az elmúlt évtizedekben azonban mélyült a szakadék Európában a gazdagok és a szegények között, valamint a recesszió, a pénzügyi válság, a megszorítások és bizonyos területeken a strukturális reformok hiánya jellemezte legutóbbi nyolc év során tovább nőtt a munkanélküliségi és a szegénységi ráta, meghatványozódtak az egyenlőtlenségek, és nagyobb nyomás nehezedett a szociális védelemre, ami különösen a legkiszolgáltatottabb csoportokat érintette.

| 4.3.3.2. | A fenntartható fejlesztési célok eléréséhez az EU-nak a jelenlegi gazdasági paradigmát egy inkluzívabb fejlődési modellel kell felváltania, amelyben a meglévő vagyon egyenlőbben oszlik meg, és nő a gazdasági és a pénzügyi ellenálló képesség (18). A munkahelyteremtés és a gazdasági fejlődés érdekében az EU-nak kedvező beruházási környezetet kell teremtenie, egy jól működő belső piaccal, nemzetközi versenyképességgel és fokozottabb belföldi kereslettel együtt. |
| --- | --- |

4.3.3.2.

A fenntartható fejlesztési célok eléréséhez az EU-nak a jelenlegi gazdasági paradigmát egy inkluzívabb fejlődési modellel kell felváltania, amelyben a meglévő vagyon egyenlőbben oszlik meg, és nő a gazdasági és a pénzügyi ellenálló képesség (18). A munkahelyteremtés és a gazdasági fejlődés érdekében az EU-nak kedvező beruházási környezetet kell teremtenie, egy jól működő belső piaccal, nemzetközi versenyképességgel és fokozottabb belföldi kereslettel együtt.

| 4.3.3.3. | A fenntartható fejlesztési célok is indokolják, hogy meg kell erősíteni az Európa 2020 stratégiának a szegénység mérséklésére, a foglalkoztatásra és az oktatásra vonatkozó célkitűzéseit, illetve hogy hatékonyabb módot kell találni a megvalósításukra. A fő szociális célkitűzéseknek – úgymint a tisztességes foglalkoztatás, a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenség csökkentése és a szociális beruházás – az európai szemeszter keretében a makroökonómiai szempontokkal egyenrangúaknak kell lenniük (19). A szociális jogok európai pilléréről szóló első európai bizottsági javaslat nem is hivatkozott a fenntartható fejlesztési célokra, pedig e célok beépítésével számolni kell a szociális jogok európai pillérének további kidolgozása során. Az EGSZB jelenleg dolgozza ki véleményét a pillérről, idevonatkozó nézeteit ebben fejti ki részletesen. |
| --- | --- |

4.3.3.3.

A fenntartható fejlesztési célok is indokolják, hogy meg kell erősíteni az Európa 2020 stratégiának a szegénység mérséklésére, a foglalkoztatásra és az oktatásra vonatkozó célkitűzéseit, illetve hogy hatékonyabb módot kell találni a megvalósításukra. A fő szociális célkitűzéseknek – úgymint a tisztességes foglalkoztatás, a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenség csökkentése és a szociális beruházás – az európai szemeszter keretében a makroökonómiai szempontokkal egyenrangúaknak kell lenniük (19). A szociális jogok európai pilléréről szóló első európai bizottsági javaslat nem is hivatkozott a fenntartható fejlesztési célokra, pedig e célok beépítésével számolni kell a szociális jogok európai pillérének további kidolgozása során. Az EGSZB jelenleg dolgozza ki véleményét a pillérről, idevonatkozó nézeteit ebben fejti ki részletesen.

| 4.3.3.4. | Az EU-nak olyan koherensebb és szisztematikusabb megközelítést kell kialakítania a társadalmi kirekesztés, a marginalizálódás és a szegénység elleni küzdelmet illetően, amely a veszélyeztetett csoportokra összpontosít, az emberi jogokra alapul, és a nemi alapon történő megkülönböztetéssel is foglalkozik. El kell fogadni az egyenlő bánásmódról szóló irányelvet (20). |
| --- | --- |

4.3.3.4.

Az EU-nak olyan koherensebb és szisztematikusabb megközelítést kell kialakítania a társadalmi kirekesztés, a marginalizálódás és a szegénység elleni küzdelmet illetően, amely a veszélyeztetett csoportokra összpontosít, az emberi jogokra alapul, és a nemi alapon történő megkülönböztetéssel is foglalkozik. El kell fogadni az egyenlő bánásmódról szóló irányelvet (20).

| 4.3.3.5. | A jóléti rendszereket a munkanélküliség és az öregedő népesség jelentette problémák mellett az új kihívásokhoz is hozzá kell igazítani, ideértve különösen az új foglalkoztatási formák jelentette kihívásokat, mivel ezek új foglalkoztatási lehetőségeket kínálnak, ugyanakkor bizonytalan foglalkoztatást és munkavállalói szegénységet eredményezhetnek. A fő gazdasági átalakulásokban – úgymint a digitális, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és a körforgásos gazdaságra való áttérésben – rejlő munkahelyteremtési lehetőségeket ki kell aknázni (21). A foglalkoztatási normák és az európai minimumjövedelem segíthet megteremteni a területi és a társadalmi kohéziót, illetve tisztességes módon újra elosztani a vagyont és a jövedelmet (22), figyelembe véve a tagállamok és az EU idevonatkozó hatásköreit. A szociális beruházásban rejlő hatalmas foglalkoztatási potenciált mind az állami, mind a magánszektor szereplőinek ki kell használniuk (23). Hogy senki se maradjon le, minőségi és inkluzív oktatásba és a rászorulókat támogató, magas színvonalú, megfizethető és integrált szolgáltatásokba kell beruházni. |
| --- | --- |

4.3.3.5.

A jóléti rendszereket a munkanélküliség és az öregedő népesség jelentette problémák mellett az új kihívásokhoz is hozzá kell igazítani, ideértve különösen az új foglalkoztatási formák jelentette kihívásokat, mivel ezek új foglalkoztatási lehetőségeket kínálnak, ugyanakkor bizonytalan foglalkoztatást és munkavállalói szegénységet eredményezhetnek. A fő gazdasági átalakulásokban – úgymint a digitális, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és a körforgásos gazdaságra való áttérésben – rejlő munkahelyteremtési lehetőségeket ki kell aknázni (21). A foglalkoztatási normák és az európai minimumjövedelem segíthet megteremteni a területi és a társadalmi kohéziót, illetve tisztességes módon újra elosztani a vagyont és a jövedelmet (22), figyelembe véve a tagállamok és az EU idevonatkozó hatásköreit. A szociális beruházásban rejlő hatalmas foglalkoztatási potenciált mind az állami, mind a magánszektor szereplőinek ki kell használniuk (23). Hogy senki se maradjon le, minőségi és inkluzív oktatásba és a rászorulókat támogató, magas színvonalú, megfizethető és integrált szolgáltatásokba kell beruházni.

| 4.3.3.6. | A szociális vállalkozások támogatják a munkaerőpiaci integrációt, ugyanakkor pedig megfizethető termékeket és szolgáltatásokat biztosítanak társadalmi célokra, pl. a decentralizált alacsony szén-dioxid-kibocsátású és körforgásos gazdaság számára nyújtanak szolgáltatásokat. Az ilyen vállalkozásokat a szociális gazdaság induló vállalkozásait célzó ösztönzőkkel és támogató szabályozási környezettel kell segíteni (24). |
| --- | --- |

4.3.3.6.

A szociális vállalkozások támogatják a munkaerőpiaci integrációt, ugyanakkor pedig megfizethető termékeket és szolgáltatásokat biztosítanak társadalmi célokra, pl. a decentralizált alacsony szén-dioxid-kibocsátású és körforgásos gazdaság számára nyújtanak szolgáltatásokat. Az ilyen vállalkozásokat a szociális gazdaság induló vállalkozásait célzó ösztönzőkkel és támogató szabályozási környezettel kell segíteni (24).

(2., 12. és 15. fenntartható fejlesztési cél)

| 4.3.4.1. | Az élelmiszer – vagyis annak termesztési, előállítási, fogyasztási, kereskedelmi, szállítási, tárolási és forgalmazási módja – az emberek és a bolygó közötti alapvető kapcsolatot képviseli, és az inkluzív és fenntartható gazdasági növekedéshez vezető út (25). A fenntartható fejlesztési célok, különösen a 2. és a 12. cél a világ fenntartható élelmezésének 2030-ig történő megteremtéséhez szükséges közös fellépés döntő fontosságú keretét biztosítják. Nagyon fontos a fenntarthatóbb élelmezési rendszerekre való átállás, amely a termeléstől a fogyasztásig valamennyi szakaszt felölel. A termelőknek kevesebb környezeti hatás mellett kell több élelmiszert előállítaniuk, a fogyasztókat pedig az alacsonyabb szénlábnyomot eredményező, tápláló és egészséges étrendre való átállásra kell ösztönözni. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

Az élelmiszer – vagyis annak termesztési, előállítási, fogyasztási, kereskedelmi, szállítási, tárolási és forgalmazási módja – az emberek és a bolygó közötti alapvető kapcsolatot képviseli, és az inkluzív és fenntartható gazdasági növekedéshez vezető út (25). A fenntartható fejlesztési célok, különösen a 2. és a 12. cél a világ fenntartható élelmezésének 2030-ig történő megteremtéséhez szükséges közös fellépés döntő fontosságú keretét biztosítják. Nagyon fontos a fenntarthatóbb élelmezési rendszerekre való átállás, amely a termeléstől a fogyasztásig valamennyi szakaszt felölel. A termelőknek kevesebb környezeti hatás mellett kell több élelmiszert előállítaniuk, a fogyasztókat pedig az alacsonyabb szénlábnyomot eredményező, tápláló és egészséges étrendre való átállásra kell ösztönözni.

| 4.3.4.2. | A KAP reformja olyan intézkedéscsomagot vezetett be, amely a helyes irányba tett lépésnek tekinthető (26). A fenntartható élelmiszerrendszerekre való áttéréshez az agrárpolitika mellett egy széles körű biogazdasági stratégiát is magában foglaló átfogó élelmiszer-politikára is szükség van. Az élelmiszer-termelés és -fogyasztás közötti kölcsönös függőségi viszonyt felismerve megfelelő európai szakpolitikai megközelítést kell kidolgozni, amely kijelöli az utat a fenntartható, egészséges és ellenállóképes élelmiszer-termelés felé (27). |
| --- | --- |

4.3.4.2.

A KAP reformja olyan intézkedéscsomagot vezetett be, amely a helyes irányba tett lépésnek tekinthető (26). A fenntartható élelmiszerrendszerekre való áttéréshez az agrárpolitika mellett egy széles körű biogazdasági stratégiát is magában foglaló átfogó élelmiszer-politikára is szükség van. Az élelmiszer-termelés és -fogyasztás közötti kölcsönös függőségi viszonyt felismerve megfelelő európai szakpolitikai megközelítést kell kidolgozni, amely kijelöli az utat a fenntartható, egészséges és ellenállóképes élelmiszer-termelés felé (27).

| 4.3.4.3. | Ennek kapcsán meg kell válaszolni pl. azt a kérdést, amelyet az ún. „Falkenberg-jelentés” feltett, nevezetesen hogy például az európai mezőgazdaság exportorientáltsága összeegyeztethető-e azzal a céllal, hogy erősítsük az élelmiszer-termelést a fejlődő országokban. |
| --- | --- |

4.3.4.3.

Ennek kapcsán meg kell válaszolni pl. azt a kérdést, amelyet az ún. „Falkenberg-jelentés” feltett, nevezetesen hogy például az európai mezőgazdaság exportorientáltsága összeegyeztethető-e azzal a céllal, hogy erősítsük az élelmiszer-termelést a fejlődő országokban.

| 4.3.4.4. | Az EU kulcsszerepet kap az egy főre jutó globális élelmiszer-hulladék felére csökkentésére vonatkozó 12.3. célkitűzés megvalósításában. Habár a bolygón közel 800 millióan éheznek, számadatok szerint globális szinten az emberi fogyasztásra termelt élelmiszer egyharmada vész el vagy válik hulladékká, ami csak az EU-ban 100 millió tonnát jelent (28). Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó tervét, hogy létrehozzon egy érdekelt feleket tömörítő platformot, amely arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a szükséges intézkedések keretének megteremtéséhez, és megossza az élelmiszer-pazarlás megakadályozásával és csökkentésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat (29). |
| --- | --- |

4.3.4.4.

Az EU kulcsszerepet kap az egy főre jutó globális élelmiszer-hulladék felére csökkentésére vonatkozó 12.3. célkitűzés megvalósításában. Habár a bolygón közel 800 millióan éheznek, számadatok szerint globális szinten az emberi fogyasztásra termelt élelmiszer egyharmada vész el vagy válik hulladékká, ami csak az EU-ban 100 millió tonnát jelent (28). Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó tervét, hogy létrehozzon egy érdekelt feleket tömörítő platformot, amely arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a szükséges intézkedések keretének megteremtéséhez, és megossza az élelmiszer-pazarlás megakadályozásával és csökkentésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat (29).

(7., 8., 9. és 13. fenntartható fejlesztési cél)

| 4.3.5.1. | A gazdaság csak a beruházások terén megvalósuló jelentős váltással alakítható át fenntarthatóbbá. A fenntartható fejlesztési célok globális megvalósításához a becslések szerint kb. 3 billió USD-nek megfelelő állami és magánberuházásra van szükség (30). A pénzügyi források uniós és tagállami szintű mozgósításához holisztikus terv szükséges. A különféle uniós finanszírozási programokat és kezdeményezéseket össze kell hangolni. |
| --- | --- |

4.3.5.1.

A gazdaság csak a beruházások terén megvalósuló jelentős váltással alakítható át fenntarthatóbbá. A fenntartható fejlesztési célok globális megvalósításához a becslések szerint kb. 3 billió USD-nek megfelelő állami és magánberuházásra van szükség (30). A pénzügyi források uniós és tagállami szintű mozgósításához holisztikus terv szükséges. A különféle uniós finanszírozási programokat és kezdeményezéseket össze kell hangolni.

| 4.3.5.2. | Az EU-nak a fejlődő országokban megvalósított állami beruházások során hatékonyabban kell törekednie az integrált fenntartható fejlődés megvalósítására, és a fenntartható fejlesztési célok mutatóit be kell építenie a fejlesztési projektek állami finanszírozásába. Még fontosabb, hogy az EU-nak ezeken a területeken ösztönöznie kell a magánszektor beruházásait, és azok volumenét növelni kell. |
| --- | --- |

4.3.5.2.

Az EU-nak a fejlődő országokban megvalósított állami beruházások során hatékonyabban kell törekednie az integrált fenntartható fejlődés megvalósítására, és a fenntartható fejlesztési célok mutatóit be kell építenie a fejlesztési projektek állami finanszírozásába. Még fontosabb, hogy az EU-nak ezeken a területeken ösztönöznie kell a magánszektor beruházásait, és azok volumenét növelni kell.

| 4.3.5.3. | A fenntartható fejlesztési célok azonban az EU-n belül is jelentős beruházást igényelnek az infrastruktúra korszerűsítése és a fenntartható vállalkozások vonatkozásában. A fenntartható fejlesztési célok uniós végrehajtására vonatkozó első értékelések súlyos hiányosságokat mutatnak az ipar, az innováció és az infrastruktúra terén (31). |
| --- | --- |

4.3.5.3.

A fenntartható fejlesztési célok azonban az EU-n belül is jelentős beruházást igényelnek az infrastruktúra korszerűsítése és a fenntartható vállalkozások vonatkozásában. A fenntartható fejlesztési célok uniós végrehajtására vonatkozó első értékelések súlyos hiányosságokat mutatnak az ipar, az innováció és az infrastruktúra terén (31).

| 4.3.5.4. | A fenntarthatóság nyilvánvalóan a vállalkozások ügye is. E lehetőség teljes körű kihasználásához az EU-nak kedvező vállalkozási környezetet kell teremtenie, amely ösztönzi az innovációt, a vállalkozásokat és a fenntartható beruházást. Egyes vállalkozások már elindultak ezen az úton, a sikeres fenntartható vállalkozási tapasztalatok fejlesztése és megismétlése azonban elengedhetetlen. A vállalati társadalmi felelősségvállalás és az ehhez hasonló önkéntes megközelítések kedvezően járulhatnak hozzá egy ilyen változáshoz. Ezeket további – például az átláthatóságot növelő, a kompetenciák fejlesztését célzó, a partnerségek kialakítását megkönnyítő és a vállalatok beszámolókészítéséhez útmutatást nyújtó – intézkedésekkel kell kiegészíteni. Az Európai Bizottságnak értékelnie kell, hogy a magánszektorral való, többszereplős szövetségek uniós szinten hasznosíthatók-e. |
| --- | --- |

4.3.5.4.

A fenntarthatóság nyilvánvalóan a vállalkozások ügye is. E lehetőség teljes körű kihasználásához az EU-nak kedvező vállalkozási környezetet kell teremtenie, amely ösztönzi az innovációt, a vállalkozásokat és a fenntartható beruházást. Egyes vállalkozások már elindultak ezen az úton, a sikeres fenntartható vállalkozási tapasztalatok fejlesztése és megismétlése azonban elengedhetetlen. A vállalati társadalmi felelősségvállalás és az ehhez hasonló önkéntes megközelítések kedvezően járulhatnak hozzá egy ilyen változáshoz. Ezeket további – például az átláthatóságot növelő, a kompetenciák fejlesztését célzó, a partnerségek kialakítását megkönnyítő és a vállalatok beszámolókészítéséhez útmutatást nyújtó – intézkedésekkel kell kiegészíteni. Az Európai Bizottságnak értékelnie kell, hogy a magánszektorral való, többszereplős szövetségek uniós szinten hasznosíthatók-e.

| 4.3.5.5. | Az uniós finanszírozási programokat a fenntartható fejlesztési célokhoz kell igazítani. A Juncker-terv és az ehhez hasonló kezdeményezések, továbbá a pénzügyi intézmények és az állami beruházási bankok döntő szerepet játszanak majd. A kihívást itt a tőke újraelosztása jelenti. A tőkepiaci unió lehetőséget kínál a fenntartható beruházások ösztönzésére (32). A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során a fenntartható fejlesztési célokat érvényesíteni lehet a legfontosabb uniós alapokban. A hosszú távú beruházásokat ösztönözni kell, és fel kell számolni az akadályokat (33). |
| --- | --- |

4.3.5.5.

Az uniós finanszírozási programokat a fenntartható fejlesztési célokhoz kell igazítani. A Juncker-terv és az ehhez hasonló kezdeményezések, továbbá a pénzügyi intézmények és az állami beruházási bankok döntő szerepet játszanak majd. A kihívást itt a tőke újraelosztása jelenti. A tőkepiaci unió lehetőséget kínál a fenntartható beruházások ösztönzésére (32). A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során a fenntartható fejlesztési célokat érvényesíteni lehet a legfontosabb uniós alapokban. A hosszú távú beruházásokat ösztönözni kell, és fel kell számolni az akadályokat (33).

(12. és 17. fenntartható fejlesztési cél)

| 4.3.6.1. | A kereskedelemnek a globalizált gazdaságban alapvető hatása van a fenntartható fejlődésre, úgy az EU-ban, mint világszerte. A kereskedelmet ezért több fenntartható fejlesztési cél esetében is az ENSZ 2030-as menetrendje megvalósításának fontos eszközeként tekintik. Az Európai Bizottság a mindenki számára előnyös kereskedelemről szóló közleményében ambiciózus cselekvési tervet indított el a felelősségteljesebb kereskedelem és beruházás érdekében, a társadalmi és környezeti normáknak a kereskedelem során történő megvédése, illetve a fenntartható fejlődés előmozdítása céljából (34). A fenntartható fejlesztési célok végrehajtását szisztematikusan és ténylegesen az említett cselekvési tervhez kell kötni, az eredményeket pedig nyomon kell követni. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

A kereskedelemnek a globalizált gazdaságban alapvető hatása van a fenntartható fejlődésre, úgy az EU-ban, mint világszerte. A kereskedelmet ezért több fenntartható fejlesztési cél esetében is az ENSZ 2030-as menetrendje megvalósításának fontos eszközeként tekintik. Az Európai Bizottság a mindenki számára előnyös kereskedelemről szóló közleményében ambiciózus cselekvési tervet indított el a felelősségteljesebb kereskedelem és beruházás érdekében, a társadalmi és környezeti normáknak a kereskedelem során történő megvédése, illetve a fenntartható fejlődés előmozdítása céljából (34). A fenntartható fejlesztési célok végrehajtását szisztematikusan és ténylegesen az említett cselekvési tervhez kell kötni, az eredményeket pedig nyomon kell követni.

| 4.3.6.2. | Valamennyi uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásban kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó, ambiciózus fejezeteket kell szerepeltetni, és ezeket ténylegesen végre kell hajtani és be kell tartatni. Meg kell erősíteni a WTO-keret fenntartható fejlesztési dimenzióját (35). A társadalmi, a foglalkoztatási és a környezeti normák a szabadkereskedelmi megállapodásokban leginkább úgy érvényesíthetők, ha a civil társadalmat fokozottabban bevonják a tárgyalásokba, illetve a végrehajtás és a nyomon követés folyamatába (36). |
| --- | --- |

4.3.6.2.

Valamennyi uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásban kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó, ambiciózus fejezeteket kell szerepeltetni, és ezeket ténylegesen végre kell hajtani és be kell tartatni. Meg kell erősíteni a WTO-keret fenntartható fejlesztési dimenzióját (35). A társadalmi, a foglalkoztatási és a környezeti normák a szabadkereskedelmi megállapodásokban leginkább úgy érvényesíthetők, ha a civil társadalmat fokozottabban bevonják a tárgyalásokba, illetve a végrehajtás és a nyomon követés folyamatába (36).

| 4.3.6.3. | Az Európai Bizottságnak stratégiát kell elfogadnia a méltó munkafeltételeknek a világszintű ellátási láncokban való ösztönzésére (37). Támogatni kell a többszereplős kezdeményezéseket a világszintű ellátási láncok átláthatóságának előmozdítása céljából. |
| --- | --- |

4.3.6.3.

Az Európai Bizottságnak stratégiát kell elfogadnia a méltó munkafeltételeknek a világszintű ellátási láncokban való ösztönzésére (37). Támogatni kell a többszereplős kezdeményezéseket a világszintű ellátási láncok átláthatóságának előmozdítása céljából.

4.4.   
  Jobb kormányzás a fenntartható fejlődésért

| 4.4.1. | Az ENSZ 2030-as menetrendjének végrehajtása akkor lehet eredményes, ha az EU a kulcsfontosságú szakpolitikai területeken folytatott tevékenységek támogatása érdekében a horizontális és vertikális szakpolitikai koordinációt is értékeli és javítja. A jobb kormányzás a fenntartható fejlődés fontos feltétele (38), a jobb koordináció pedig a szakpolitikai koherencia megvalósításának fontos megközelítése. |
| --- | --- |

4.4.1.

Az ENSZ 2030-as menetrendjének végrehajtása akkor lehet eredményes, ha az EU a kulcsfontosságú szakpolitikai területeken folytatott tevékenységek támogatása érdekében a horizontális és vertikális szakpolitikai koordinációt is értékeli és javítja. A jobb kormányzás a fenntartható fejlődés fontos feltétele (38), a jobb koordináció pedig a szakpolitikai koherencia megvalósításának fontos megközelítése.

| 4.4.2. | Az EU-nak javítania kell szakpolitikáinak koherenciáját, és azokat következetesen a kiegyensúlyozott fenntartható fejlődéshez kell igazítania. A fejlesztéspolitikai szempontok más területeken történő érvényesítésére (a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájára) irányuló jelenlegi mechanizmust ellenőrizni kell, meg kell erősíteni és új koncepciójú (a szakpolitikák fenntartható fejlesztést célzó koherenciáját biztosító) eszköz köré kell szervezni, továbbá össze kell kapcsolni más horizontális koordinációs törekvésekkel. |
| --- | --- |

4.4.2.

Az EU-nak javítania kell szakpolitikáinak koherenciáját, és azokat következetesen a kiegyensúlyozott fenntartható fejlődéshez kell igazítania. A fejlesztéspolitikai szempontok más területeken történő érvényesítésére (a szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájára) irányuló jelenlegi mechanizmust ellenőrizni kell, meg kell erősíteni és új koncepciójú (a szakpolitikák fenntartható fejlesztést célzó koherenciáját biztosító) eszköz köré kell szervezni, továbbá össze kell kapcsolni más horizontális koordinációs törekvésekkel.

| 4.4.3. | Az Európai Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szabályozás javítására irányuló eszközök hogyan használhatók fel a fenntartható fejlesztési célok megvalósításához való hozzájárulás érdekében. A hatásvizsgálatra vonatkozó iránymutatásokat ennek megfelelően felül kell vizsgálni (pl. fenntarthatósági kritérium bevezetése az új jogszabályokra vonatkozó hatásvizsgálatok esetében). |
| --- | --- |

4.4.3.

Az Európai Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szabályozás javítására irányuló eszközök hogyan használhatók fel a fenntartható fejlesztési célok megvalósításához való hozzájárulás érdekében. A hatásvizsgálatra vonatkozó iránymutatásokat ennek megfelelően felül kell vizsgálni (pl. fenntarthatósági kritérium bevezetése az új jogszabályokra vonatkozó hatásvizsgálatok esetében).

| 4.4.4. | A fenntartható fejlesztési célok valamennyi releváns szakpolitikai ágazatban történő érvényesítéséhez az Európai Bizottságnak a 2030-as ENSZ-menetrend irányadó elveit – különös tekintettel az emberi jogokon alapuló megközelítésre és a „senki se maradjon le” elvére – az uniós jogszabályok, illetve döntéshozatal felülvizsgálatának kereteként kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

4.4.4.

A fenntartható fejlesztési célok valamennyi releváns szakpolitikai ágazatban történő érvényesítéséhez az Európai Bizottságnak a 2030-as ENSZ-menetrend irányadó elveit – különös tekintettel az emberi jogokon alapuló megközelítésre és a „senki se maradjon le” elvére – az uniós jogszabályok, illetve döntéshozatal felülvizsgálatának kereteként kell alkalmaznia.

| 4.4.5. | Az EU-nak a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó globális indikátorok és az azokat kiegészítő megfelelő európai indikátorok alapján létre kell hoznia a fenntartható fejlesztési célok ellenőrzésére és felülvizsgálatára vonatkozó rendszert, amelyet össze kell hangolni az uniós tagállamokban folytatott ellenőrzéssel és össze kell kapcsolni az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumának szintjén történő globális ellenőrzéssel. |
| --- | --- |

4.4.5.

Az EU-nak a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó globális indikátorok és az azokat kiegészítő megfelelő európai indikátorok alapján létre kell hoznia a fenntartható fejlesztési célok ellenőrzésére és felülvizsgálatára vonatkozó rendszert, amelyet össze kell hangolni az uniós tagállamokban folytatott ellenőrzéssel és össze kell kapcsolni az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumának szintjén történő globális ellenőrzéssel.

| 4.4.6. | A fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó indikátorokat a szakpolitikák ellenőrzésével és értékelésével kapcsolatos meglévő folyamatokban is alkalmazni kell. Ez különösen az európai szemesztert mint az EU központi kormányzási mechanizmusát érinti, amelyet a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához kell igazítani. |
| --- | --- |

4.4.6.

A fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó indikátorokat a szakpolitikák ellenőrzésével és értékelésével kapcsolatos meglévő folyamatokban is alkalmazni kell. Ez különösen az európai szemesztert mint az EU központi kormányzási mechanizmusát érinti, amelyet a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához kell igazítani.

| 4.4.7. | Ha a fenntarthatósági indikátoroknak nagyobb jelentőséget tulajdonítanának a költségvetés felosztására irányuló jogalkotási folyamat során, az nagymértékben hozzájárulna a fenntartható fejlődés végrehajtásához. Az európai strukturális és beruházási alapokban foglalt feltételességi kritériumokat a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához kell igazítani. |
| --- | --- |

4.4.7.

Ha a fenntarthatósági indikátoroknak nagyobb jelentőséget tulajdonítanának a költségvetés felosztására irányuló jogalkotási folyamat során, az nagymértékben hozzájárulna a fenntartható fejlődés végrehajtásához. Az európai strukturális és beruházási alapokban foglalt feltételességi kritériumokat a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához kell igazítani.

| 4.4.8. | Támogatni kell az Európai Fenntartható Fejlődési Hálózat (ESDN) kezdeményezését a tagállamok egymástól való tanulási platformjának létrehozására. |
| --- | --- |

4.4.8.

Támogatni kell az Európai Fenntartható Fejlődési Hálózat (ESDN) kezdeményezését a tagállamok egymástól való tanulási platformjának létrehozására.

| 4.4.9. | Az EU-nak magához kellene ragadnia a kezdeményezést, és elsőnek kellene regionális szervezetként önkéntes értékelést benyújtania a 2017. évi fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumon. Az EU emellett éves jelentéseket kell, hogy készítsen, amelyekben megállapítja, hogyan támogatják az EU külső és belső politikai fellépései a fenntartható fejlesztési célok végrehajtását a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum éves kiemelt tematikus területén (39). Az önkéntes jelentés és a tematikus beszámolók előkészítésébe és ismertetésébe teljes körűen be kell vonni a civil társadalmat a fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai fórum keretében. |
| --- | --- |

4.4.9.

Az EU-nak magához kellene ragadnia a kezdeményezést, és elsőnek kellene regionális szervezetként önkéntes értékelést benyújtania a 2017. évi fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumon. Az EU emellett éves jelentéseket kell, hogy készítsen, amelyekben megállapítja, hogyan támogatják az EU külső és belső politikai fellépései a fenntartható fejlesztési célok végrehajtását a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum éves kiemelt tematikus területén (39). Az önkéntes jelentés és a tematikus beszámolók előkészítésébe és ismertetésébe teljes körűen be kell vonni a civil társadalmat a fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai fórum keretében.

5.   A civil társadalom mint a folyamat motorja

| 5.1. | Az ENSZ 2030-as menetrendje értelmében többszereplős kormányzási modellre kell áttérni, amelyben a civil társadalom nagyobb szerepet kap. A fenntartható fejlesztési célok csak akkor hajthatók végre, ha a civil társadalom és más érdekelt felek aktív szerepet és felelősséget vállalnak. A civil társadalmat helyi, regionális, nemzeti, illetve uniós szinten és az ENSZ magas szintű politikai fórumának szintjén is be kell vonni minden szakaszba, egészen a végrehajtásig. |
| --- | --- |

5.1.

Az ENSZ 2030-as menetrendje értelmében többszereplős kormányzási modellre kell áttérni, amelyben a civil társadalom nagyobb szerepet kap. A fenntartható fejlesztési célok csak akkor hajthatók végre, ha a civil társadalom és más érdekelt felek aktív szerepet és felelősséget vállalnak. A civil társadalmat helyi, regionális, nemzeti, illetve uniós szinten és az ENSZ magas szintű politikai fórumának szintjén is be kell vonni minden szakaszba, egészen a végrehajtásig.

| 5.2. | Az EU és tagállamai számára az EGSZB a fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai fórum létrehozását javasolja, amelynek keretében a fenntartható fejlesztési célok uniós végrehajtása, továbbá folyamatos ellenőrzése és felülvizsgálata során számos különféle civil társadalmi szervezet és érdekelt fél bevonható (40). A fórum első feladata a civil társadalmi párbeszéd előmozdítása lehet az átfogó uniós fenntartható fejlődési stratégia létrehozását eredményező folyamatban. |
| --- | --- |

5.2.

Az EU és tagállamai számára az EGSZB a fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai fórum létrehozását javasolja, amelynek keretében a fenntartható fejlesztési célok uniós végrehajtása, továbbá folyamatos ellenőrzése és felülvizsgálata során számos különféle civil társadalmi szervezet és érdekelt fél bevonható (40). A fórum első feladata a civil társadalmi párbeszéd előmozdítása lehet az átfogó uniós fenntartható fejlődési stratégia létrehozását eredményező folyamatban.

| 5.3. | Az Európai Bizottságnak egyedi programot és költségvetési tételt kell létrehoznia a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítésének támogatásához, hogy azok teljes mértékben részt vehessenek ebben a folyamatban. A meglévő kapacitásépítő programokat nyilvánvalóbb módon meg kell nyitni az olyan, belföldi problémákkal foglalkozó civil szervezetek előtt, amelyek mind a fenntartható fejlesztési célok érvényesítésével, mind pedig a kormányzással kapcsolatos kérdésekben „áthidaló” tevékenységet végeznek a belső és a külső összetevők között. |
| --- | --- |

5.3.

Az Európai Bizottságnak egyedi programot és költségvetési tételt kell létrehoznia a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítésének támogatásához, hogy azok teljes mértékben részt vehessenek ebben a folyamatban. A meglévő kapacitásépítő programokat nyilvánvalóbb módon meg kell nyitni az olyan, belföldi problémákkal foglalkozó civil szervezetek előtt, amelyek mind a fenntartható fejlesztési célok érvényesítésével, mind pedig a kormányzással kapcsolatos kérdésekben „áthidaló” tevékenységet végeznek a belső és a külső összetevők között.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 610 final.

1

(2)  A holland elnökség, az EGSZB, a Fenntartható Fejlesztési Megoldásokkal Foglalkozó Hálózat (SDSN) és A Fejlesztési Célok Holland Chartája által 2016. május 30–31-én megrendezett, Hogyan válhatnak a fenntartható fejlesztési célok európai üggyé című konferencia; Az Európa fenntartható jövője: a következő lépések című EGSZB-konferencia, 2016. július 7.; A Fenntartható fejlődés: itt az idő! című IDDRI-konferencia, Párizs, 2016. május 10–11.; A fenntartható fejlesztési célok beindítása Németországban című IASS-konferencia, 2016. május 1–3.

2

Hogyan válhatnak a fenntartható fejlesztési célok európai üggyé

Európa fenntartható jövője: a következő lépések

Fenntartható fejlődés: itt az idő!

A fenntartható fejlesztési célok beindítása Németországban

(3)  Az EGSZB véleménye: A fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum (HL C 303., 2016.8.19., 73. o.).

3

A fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum

(4)  Fenntarthatóság most! Az Európai Politikai Stratégiai Központ Stratégiai Közleményei, 18. szám, 2016. július 20.

4

Fenntarthatóság most!

(5)  Ugyanott.

5

(6)  Frans Timmermans európai bizottsági alelnök beszéde az ENSZ 2015. szeptember 27-i csúcstalálkozóján.

6

(7)  Az EGSZB véleménye: Mérleg az Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról (HL C 12., 2015.1.15., 105. o., 4.3.3. pont); Az EGSZB véleménye: A fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum (HL C 303., 2016.8.19., 73. o.).

7

Mérleg az Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról

A fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum

(8)  Az Európai Parlament 2016/2696(RSP) sz. állásfoglalása.

8

(9)  SDSN, Bertelsmann Stiftung, a fenntartható fejlesztési célok indexe és irányítópultja, 2016. július; Niestroy: How are we getting ready? (Hogyan készülünk fel?) DIE-vitaanyag, 9/2016.

9

How are we getting ready? (Hogyan készülünk fel?)

(10)  A 4.2.2–4.2.7. pontokban foglalt értékelés alapja: Niestroy (2016), 38–45. o., Európai Bizottság, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (2015). A tudományra, a technológiára és az innovációra vonatkozó szakpolitikák szerepe a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásának előmozdításában.

10

(11)  COM(2016) 359 final.

11

(12)  Az EGSZB véleménye: A Párizsi Jegyzőkönyv – terv a globális éghajlatváltozás 2020 utáni kezelésére (HL C 383., 2015.11.17., 74. o.); Az EGSZB véleménye: Piaci alapú eszközök, (HL C 226., 2014.7.16., 1. o.).

12

A Párizsi Jegyzőkönyv – terv a globális éghajlatváltozás 2020 utáni kezelésére

Piaci alapú eszközök

(13)  Az EGSZB véleménye: Piaci alapú eszközök (HL C 226., 2014.7.16., 1. o.).

13

Piaci alapú eszközök

(14)  Az EGSZB véleménye: A körforgásos gazdaságra vonatkozó csomag (HL C 264., 2016.7.20., 98. o.).

14

A körforgásos gazdaságra vonatkozó csomag

(15)  Az EGSZB véleménye: Koalíció a Párizsi Egyezményben vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében, elfogadva 2016. július 14-én (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

15

Koalíció a Párizsi Egyezményben vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében

(16)  Az EGSZB véleménye: Piaci alapú eszközök (HL C 226., 2014.7.16., 1. o.); Az energiapiac újratervezése (HL C 82., 2016.3.3., 13. o.); Az EGSZB véleménye: Új irányvonal az energiafogyasztók számára (HL C 82., 2016.3.3., 22. o.).

16

Piaci alapú eszközök

Az energiapiac újratervezése

Új irányvonal az energiafogyasztók számára

(17)  Az EGSZB véleménye: Együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztás: egy fenntarthatósági modell a 21. századra (HL C 177., 2014.6.11., 1. o.); A megosztásalapú gazdaság és az önszabályozás (HL C 303., 2016.8.19., 36. o.).

17

Együttműködésre vagy részvételre épülő fogyasztás: egy fenntarthatósági modell a 21. századra

A megosztásalapú gazdaság és az önszabályozás

(18)  Az EGSZB véleménye: A szociális beruházások hatásai a foglalkoztatásra és az államháztartásra (HL C 226., 2014.7.16., 21. o.); A hatékony és megbízható jóléti ellátórendszerek alapelvei (HL C 13., 2016.1.15., 40. o.).

18

A szociális beruházások hatásai a foglalkoztatásra és az államháztartásra

A hatékony és megbízható jóléti ellátórendszerek alapelvei

(19)  Az EGSZB véleménye: A szociális beruházások hatásai a foglalkoztatásra és az államháztartásra (HL C 226., 2014.7.16., 21. o.); Az EGSZB véleménye: A szegénység elleni küzdelem (HL C 133., 2016.4.14., 9. o.).

19

A szociális beruházások hatásai a foglalkoztatásra és az államháztartásra

A szegénység elleni küzdelem

(20)  COM(2008) 426 végleges.

20

(21)  Az EGSZB véleménye: Zöld cselekvési terv a kkv-k számára és „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezés (HL C 230., 2015.7.14., 99. o.); Az EGSZB véleménye: Digitális társadalom: hozzáférés, oktatás, képzés, foglalkoztatás, az egyenlőséget biztosító eszközök (HL C 451., 2014.12.16., 25. o.); Az EGSZB véleménye: Úton a prosperáló adatközpontú gazdaság felé (HL C 242., 2015.7.23., 61. o.).

21

Zöld cselekvési terv a kkv-k számára és „Zöld foglalkoztatás” kezdeményezés

Digitális társadalom: hozzáférés, oktatás, képzés, foglalkoztatás, az egyenlőséget biztosító eszközök

Úton a prosperáló adatközpontú gazdaság felé

(22)  Az EGSZB véleménye: Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók (HL C 170., 2014.6.5., 23. o.).

22

Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók

(23)  Az EGSZB véleménye: A szociális beruházások hatásai a foglalkoztatásra és az államháztartásra (HL C 226., 2014.7.16., 21. o.).

23

A szociális beruházások hatásai a foglalkoztatásra és az államháztartásra

(24)  Az EGSZB véleménye: Pénzügyi ökoszisztéma kialakítása a szociális vállalkozások számára (HL C 13., 2016.1.15., 152. o.).

24

Pénzügyi ökoszisztéma kialakítása a szociális vállalkozások számára

(25)  FAO és a 17 fenntartható fejlesztési cél: http://www.fao.org/3/a-i4997e.pdf.

25

(26)  Az EGSZB véleménye: Fenntarthatóbb élelmiszerrendszerek (HL C 303., 2016.8.19., 64. o.).

26

Fenntarthatóbb élelmiszerrendszerek

(27)  Ugyanott.

27

(28)  FUSIONS (2016). Estimates of European food waste levels (Az európai élelmiszer-pazarlás szintjének becsült értékei); http://www.eu-fusions.org/phocadownload/Publications/Estimates%20of%20European%20food%20waste%20levels.pdf

28

Estimates of European food waste levels (Az európai élelmiszer-pazarlás szintjének becsült értékei);

(29)  Lásd a 26. lábjegyzetet.

29

(30)  IDDRI, 2015. évi összefoglaló: http://www.iddri.org/Publications/Three-commitments-governments-should-take-on-to-make-Sustainable-Development-Goals-the-drivers-of-a-major-transformation.

30

(31)  Niestroy (2016), 28. o.

31

(32)  UNEP Inquiry: Fenntartható pénzügyi rendszer megvalósítása az Európai Unióban, 5. o. – http://web.unep.org/inquiry.

32

(33)  Az EGSZB véleménye: Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása (HL C 327., 2013.11.12., 11. o.).

33

Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozása

(34)  COM(2015) 497 final.

34

(35)  Az EGSZB véleménye: Kereskedelem, növekedés és fejlődés (HL C 351., 2012.11.15., 77. o.); Fejlesztésfinanszírozás – a civil társadalom álláspontja (HL C 383., 2015.11.17., 49. o.).

35

Kereskedelem, növekedés és fejlődés

Fejlesztésfinanszírozás – a civil társadalom álláspontja

(36)  Az EGSZB véleménye: A mindenki számára előnyös kereskedelem (HL C 264., 2016.7.20., 123. o.).

36

A mindenki számára előnyös kereskedelem

(37)  Az EGSZB véleménye: Méltó munkafeltételek a globális ellátási láncokban (HL C 303., 2016.8.19., 17. o.).

37

Méltó munkafeltételek a globális ellátási láncokban

(38)  „Végső soron ez a kormányzásról szól” – Timmermans biztos beszéde az ENSZ 2015. szeptember 27-i csúcstalálkozóján.

38

(39)  Az EGSZB véleménye: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend – Az Európai Unió a globális fenntartható fejlesztési célok elkötelezett támogatója – a Hivatalos Lapban még nem jelent meg.

39

(40)  Az EGSZB véleménye: A fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum (HL C 303., 2016.8.19., 73. o.).

40

A fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/51

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Időtálló szabályozás

(feltáró vélemény)

(2016/C 487/07)

| Előadó: | Christian MOOS |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Denis MEYNENT |

Előadó:

Christian MOOS

Társelőadó:

Denis MEYNENT

| Felkérés: | Szlovák elnökség, 14/03/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Időtálló szabályozás” albizottság |
| Elfogadás az albizottságban: | 07/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 213/2/5 |

Felkérés:

Szlovák elnökség, 14/03/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Időtálló szabályozás” albizottság

Elfogadás az albizottságban:

07/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

213/2/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A szlovák elnökség az EGSZB véleményét kérte az „időtálló szabályozásról”. Ez az új koncepció egyike annak a sor konkrét felkérésnek, amelyeket az Európai Bizottsághoz és a társjogalkotókhoz intézett azzal a céllal, hogy a jogalkotás jobban megfeleljen például az EU versenyképességének, illetve hogy jobban szem előtt tartsa a kkv-k és a mikrovállalkozások sajátosságait. Ezekről a szempontokról az EGSZB már több ízben kifejtette nézeteit. |
| --- | --- |

1.1.

A szlovák elnökség az EGSZB véleményét kérte az „időtálló szabályozásról”. Ez az új koncepció egyike annak a sor konkrét felkérésnek, amelyeket az Európai Bizottsághoz és a társjogalkotókhoz intézett azzal a céllal, hogy a jogalkotás jobban megfeleljen például az EU versenyképességének, illetve hogy jobban szem előtt tartsa a kkv-k és a mikrovállalkozások sajátosságait. Ezekről a szempontokról az EGSZB már több ízben kifejtette nézeteit.

| 1.2. | Az EGSZB megállapítja, hogy történtek erőfeszítések az európai jogalkotás minőségének javítására, és hogy azok intenzitását fokozni kell. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB megállapítja, hogy történtek erőfeszítések az európai jogalkotás minőségének javítására, és hogy azok intenzitását fokozni kell.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy a megfelelő minőségű, egyszerű, érthető és következetes jogalkotás olyan „lényeges integrációs tényező, amely nem jelent csökkentendő terhet vagy költséget”. Elengedhetetlen ahhoz, hogy fenntartható gazdasági növekedést idézzünk elő, ösztönözzük az innovációt, a vállalkozások – köztük a kkv-k – versenyképességét, illetve színvonalas munkahelyeket teremtsünk. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy a megfelelő minőségű, egyszerű, érthető és következetes jogalkotás olyan „lényeges integrációs tényező, amely nem jelent csökkentendő terhet vagy költséget”. Elengedhetetlen ahhoz, hogy fenntartható gazdasági növekedést idézzünk elő, ösztönözzük az innovációt, a vállalkozások – köztük a kkv-k – versenyképességét, illetve színvonalas munkahelyeket teremtsünk.

| 1.4. | A 2. fejezetben leírt „innováció elve” szintén a REFIT program logikáját követi. Az EGSZB emlékeztet „a jogalkotás minőségének javítása” program már meghatározott és alkalmazott elveire, és hangsúlyozza, hogy ezt az elvet nem lehet azok elé helyezni: okosan és körültekintően kell alkalmazni, különösen a szociális védelem és a környezetvédelem, az egészségügy, valamint a fogyasztóvédelem területén. |
| --- | --- |

1.4.

A 2. fejezetben leírt „innováció elve” szintén a REFIT program logikáját követi. Az EGSZB emlékeztet „a jogalkotás minőségének javítása” program már meghatározott és alkalmazott elveire, és hangsúlyozza, hogy ezt az elvet nem lehet azok elé helyezni: okosan és körültekintően kell alkalmazni, különösen a szociális védelem és a környezetvédelem, az egészségügy, valamint a fogyasztóvédelem területén.

| 1.5. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a bevált gyakorlatok cseréje révén folytassák az „innováció elve” által kínált lehetőségek vizsgálatát. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB azt javasolja, hogy a bevált gyakorlatok cseréje révén folytassák az „innováció elve” által kínált lehetőségek vizsgálatát.

| 1.6. | Az innováció Európa fenntartható növekedésének egyik feltétele. Innovációbarát szabályozási keretre van tehát szükség, jóllehet az innováció és a szabályozási keret közötti kapcsolat nem egyszerű. A jogalkotási rendelkezéseken kívül olyan intézkedéseket is kell hozni, amelyek célja az innováció ösztönzése és fejlesztése (adminisztratív és adóügyi intézkedések, beruházási terv stb.). |
| --- | --- |

1.6.

Az innováció Európa fenntartható növekedésének egyik feltétele. Innovációbarát szabályozási keretre van tehát szükség, jóllehet az innováció és a szabályozási keret közötti kapcsolat nem egyszerű. A jogalkotási rendelkezéseken kívül olyan intézkedéseket is kell hozni, amelyek célja az innováció ösztönzése és fejlesztése (adminisztratív és adóügyi intézkedések, beruházási terv stb.).

| 1.7. | Az európai jogalkotásnak mindig olyan jogi keret létrehozására kell irányulnia, amely lehetővé teszi a vállalkozások és a polgárok számára, hogy élvezzék a belső piac kínálta előnyöket és elkerüljék a szükségtelen adminisztratív terheket. Az európai jogalkotás akkor időtálló, ha proaktív és előrelátó; az EGSZB az olyan jogalkotást részesíti előnyben, amely képes az alkalmazkodásra. Úgy véli, hogy az időtálló szabályozásnak a közösségi módszeren kell alapulnia. |
| --- | --- |

1.7.

Az európai jogalkotásnak mindig olyan jogi keret létrehozására kell irányulnia, amely lehetővé teszi a vállalkozások és a polgárok számára, hogy élvezzék a belső piac kínálta előnyöket és elkerüljék a szükségtelen adminisztratív terheket. Az európai jogalkotás akkor időtálló, ha proaktív és előrelátó; az EGSZB az olyan jogalkotást részesíti előnyben, amely képes az alkalmazkodásra. Úgy véli, hogy az időtálló szabályozásnak a közösségi módszeren kell alapulnia.

| 1.8. | Mindenképpen el kell kerülni a szabályozásból fakadó fölösleges költségeket. A szabályozással járó költségeknek arányban kell állniuk a belőlük fakadó előnyökkel. |
| --- | --- |

1.8.

Mindenképpen el kell kerülni a szabályozásból fakadó fölösleges költségeket. A szabályozással járó költségeknek arányban kell állniuk a belőlük fakadó előnyökkel.

| 1.9. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy minden jogszabálynak nyilvános politikai egyeztetések eredményeként kell megszületnie. Ennek kapcsán nagyon jelentős szerepe van a civil társadalomnak és a szociális partnereknek, ezért megfelelő keretet kell biztosítani az olyan színvonalas szociális és civil párbeszéd garantálásához, amelynek során megfelelőképpen figyelembe veszik a kifejtett álláspontokat. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy minden jogszabálynak nyilvános politikai egyeztetések eredményeként kell megszületnie. Ennek kapcsán nagyon jelentős szerepe van a civil társadalomnak és a szociális partnereknek, ezért megfelelő keretet kell biztosítani az olyan színvonalas szociális és civil párbeszéd garantálásához, amelynek során megfelelőképpen figyelembe veszik a kifejtett álláspontokat.

| 1.10. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások és a polgárok igényeinek kielégítése érdekében nem csupán a jogszabályok tartalmának, hanem a jogalkotási folyamatnak is időtállónak kell lennie. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások és a polgárok igényeinek kielégítése érdekében nem csupán a jogszabályok tartalmának, hanem a jogalkotási folyamatnak is időtállónak kell lennie.

| 1.11. | Az „időtálló szabályozásnak” céljai tekintetében szilárdnak és a Szerződésekben foglalt célkitűzéseknek mindig megfelelőnek, a nemzeti jogba való átültetése tekintetében pedig rugalmasnak kell lennie. Az ilyen szabályozás nem határozza meg a részleteket, csupán létrehoz egy keretet, amelyet a szociális partnerek és a civil társadalom reprezentatív szervezeteinek meghallgatása után és álláspontjukat kellően figyelembe véve, megfelelő időben és módon át kell ültetni a nemzeti szintre. A hatályvesztésre vonatkozó rendelkezések („sunset clauses”) alkalmazását érdemes tovább vizsgálni. |
| --- | --- |

1.11.

Az „időtálló szabályozásnak” céljai tekintetében szilárdnak és a Szerződésekben foglalt célkitűzéseknek mindig megfelelőnek, a nemzeti jogba való átültetése tekintetében pedig rugalmasnak kell lennie. Az ilyen szabályozás nem határozza meg a részleteket, csupán létrehoz egy keretet, amelyet a szociális partnerek és a civil társadalom reprezentatív szervezeteinek meghallgatása után és álláspontjukat kellően figyelembe véve, megfelelő időben és módon át kell ültetni a nemzeti szintre. A hatályvesztésre vonatkozó rendelkezések („sunset clauses”) alkalmazását érdemes tovább vizsgálni.

| 1.12. | Az EGSZB támogatja, hogy pontosítsák a szubszidiaritás és az arányosság elvét, amelyet a jogalkotási kezdeményezések ellenzői időnként anélkül használnak fel érvként, hogy indokolásuk kellően megalapozott lenne. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB támogatja, hogy pontosítsák a szubszidiaritás és az arányosság elvét, amelyet a jogalkotási kezdeményezések ellenzői időnként anélkül használnak fel érvként, hogy indokolásuk kellően megalapozott lenne.

| 1.13. | A civil társadalomnak kell visszajelzést adnia arról, hogy a szabályozás időtálló-e. Az EGSZB jó pozícióban van ahhoz, hogy közvetítő szerepet töltsön be a jogalkotó, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek között. |
| --- | --- |

1.13.

A civil társadalomnak kell visszajelzést adnia arról, hogy a szabályozás időtálló-e. Az EGSZB jó pozícióban van ahhoz, hogy közvetítő szerepet töltsön be a jogalkotó, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek között.

| 1.14. | Az EGSZB hangsúlyozza a nemzeti és európai szintű hatásvizsgálatok, köztük a kkv-teszt jelentőségét, amelyeket minden jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezés kapcsán el kell végezni, hogy a politikai döntéseket megalapozottan, konkrét tények alapján hozzák meg. A hatásvizsgálatok segítik a politikai döntéshozatalt, ám nem helyettesítik azt. |
| --- | --- |

1.14.

Az EGSZB hangsúlyozza a nemzeti és európai szintű hatásvizsgálatok, köztük a kkv-teszt jelentőségét, amelyeket minden jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezés kapcsán el kell végezni, hogy a politikai döntéseket megalapozottan, konkrét tények alapján hozzák meg. A hatásvizsgálatok segítik a politikai döntéshozatalt, ám nem helyettesítik azt.

| 1.15. | Az EGSZB kéri, hogy konzultáljanak vele, amikor az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács valamely jogalkotási javaslat visszavonásáról állapodik meg, mert fontos felmérni e lépések anyagi és nem anyagi jellegű következményeit. |
| --- | --- |

1.15.

Az EGSZB kéri, hogy konzultáljanak vele, amikor az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács valamely jogalkotási javaslat visszavonásáról állapodik meg, mert fontos felmérni e lépések anyagi és nem anyagi jellegű következményeit.

| 1.16. | Az EGSZB szerint a Tanácsnak átláthatóbbnak kell lennie, és a Szerződések jövőbeli reformjának meg kell kísérelnie javítani a tanácsi határozatok következetességén. A Parlament jogait meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

1.16.

Az EGSZB szerint a Tanácsnak átláthatóbbnak kell lennie, és a Szerződések jövőbeli reformjának meg kell kísérelnie javítani a tanácsi határozatok következetességén. A Parlament jogait meg kell erősíteni.

| 1.17. | Az EGSZB úgy véli, hogy egyre nagyobb mértékben ki kell aknázni a megerősített együttműködés kínálta lehetőségeket, miközben biztosítani kell, hogy ez ne gyengítse az intézményeket. |
| --- | --- |

1.17.

Az EGSZB úgy véli, hogy egyre nagyobb mértékben ki kell aknázni a megerősített együttműködés kínálta lehetőségeket, miközben biztosítani kell, hogy ez ne gyengítse az intézményeket.

| 1.18. | Az EGSZB hangsúlyozza a konzultációs folyamatokban való részvételének fontosságát; e folyamatoknak párhuzamosan kell haladniuk a GMU elmélyítésével. Az Európai Parlamentet – és a konzultatív szerveket is – jobban be kellene vonni az európai szemeszter ciklusába. |
| --- | --- |

1.18.

Az EGSZB hangsúlyozza a konzultációs folyamatokban való részvételének fontosságát; e folyamatoknak párhuzamosan kell haladniuk a GMU elmélyítésével. Az Európai Parlamentet – és a konzultatív szerveket is – jobban be kellene vonni az európai szemeszter ciklusába.

| 1.19. | Az EGSZB kizárólag sürgős esetekben támogatja, hogy a háromoldalú egyeztetés keretében felgyorsított jogalkotási eljárást alkalmazzanak. |
| --- | --- |

1.19.

Az EGSZB kizárólag sürgős esetekben támogatja, hogy a háromoldalú egyeztetés keretében felgyorsított jogalkotási eljárást alkalmazzanak.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | A szlovák elnökség felkérte az EGSZB-t, hogy fejtse ki álláspontját az időtálló szabályozással kapcsolatban, és vizsgálja meg, hogyan tudja az Európai Unió úgy javítani a jogalkotási eljárást, hogy az megfeleljen a gazdasági és társadalmi igényeknek a mai gyorsan változó időkben. Az elnökség arra a kérdésre szeretne választ kapni, hogy miként lehet a vállalkozásokat terhelő szabályozási költségeket észszerű szinten tartani a Szerződések célkitűzéseinek tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

2.1.

A szlovák elnökség felkérte az EGSZB-t, hogy fejtse ki álláspontját az időtálló szabályozással kapcsolatban, és vizsgálja meg, hogyan tudja az Európai Unió úgy javítani a jogalkotási eljárást, hogy az megfeleljen a gazdasági és társadalmi igényeknek a mai gyorsan változó időkben. Az elnökség arra a kérdésre szeretne választ kapni, hogy miként lehet a vállalkozásokat terhelő szabályozási költségeket észszerű szinten tartani a Szerződések célkitűzéseinek tiszteletben tartása mellett.

| 2.2. | Az európai jogalkotás akkor időtálló, ha proaktív, előrelátó és maximális egyértelműséget és jogbiztonságot nyújt. Az EGSZB ennek megfelelően az olyan jogalkotást támogatja, amely képes az alkalmazkodásra és egyúttal előrelátó is tud lenni. |
| --- | --- |

2.2.

Az európai jogalkotás akkor időtálló, ha proaktív, előrelátó és maximális egyértelműséget és jogbiztonságot nyújt. Az EGSZB ennek megfelelően az olyan jogalkotást támogatja, amely képes az alkalmazkodásra és egyúttal előrelátó is tud lenni.

| 2.3. | Szabályokra is szükség van, ha azt szeretnénk, hogy a Szerződések politikai célkitűzései teljesüljenek. Az Európai Unió egy szociális piacgazdaság, és egyes szabályok költségekkel járnak a vállalkozások számára, többek között a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területén. A társadalmi békét Európában a gazdasági és a társadalmi célkitűzések közötti egyensúly tudja biztosítani. Az időtálló szabályozásnak tiszteletben kell tartania ezt az egyensúlyt és elő kell mozdítania a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, valamint a tagállamok közötti szolidaritást. |
| --- | --- |

2.3.

Szabályokra is szükség van, ha azt szeretnénk, hogy a Szerződések politikai célkitűzései teljesüljenek. Az Európai Unió egy szociális piacgazdaság, és egyes szabályok költségekkel járnak a vállalkozások számára, többek között a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területén. A társadalmi békét Európában a gazdasági és a társadalmi célkitűzések közötti egyensúly tudja biztosítani. Az időtálló szabályozásnak tiszteletben kell tartania ezt az egyensúlyt és elő kell mozdítania a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, valamint a tagállamok közötti szolidaritást.

| 2.4. | Az EGSZB támogatja és kiemeli, hogy az európai jogalkotás legitimitását a jogalkotás minőségének javításával kell megerősíteni, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy az időtállóság fogalmának megértése nem vezethet a jogalkotási folyamat politikamentessé tételéhez. Úgy véli, hogy minden jogszabálynak politikai egyeztetések eredményeként kell megszületnie. Ennek kapcsán figyelembe kell venni a civil társadalom és a szociális partnerek által a szociális párbeszédben betöltött kiemelkedő szerepet. |
| --- | --- |

2.4.

Az EGSZB támogatja és kiemeli, hogy az európai jogalkotás legitimitását a jogalkotás minőségének javításával kell megerősíteni, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy az időtállóság fogalmának megértése nem vezethet a jogalkotási folyamat politikamentessé tételéhez. Úgy véli, hogy minden jogszabálynak politikai egyeztetések eredményeként kell megszületnie. Ennek kapcsán figyelembe kell venni a civil társadalom és a szociális partnerek által a szociális párbeszédben betöltött kiemelkedő szerepet.

| 2.5. | Az európai jogalkotás akkor időtálló, ha a polgárok legitimnek tartják. Képviseleten, konszenzuson és részvételen kell alapulnia, és képesnek kell lennie arra, hogy eredményeket mutasson fel vagy megoldásokat kínáljon valamely közösségi probléma kapcsán. |
| --- | --- |

2.5.

Az európai jogalkotás akkor időtálló, ha a polgárok legitimnek tartják. Képviseleten, konszenzuson és részvételen kell alapulnia, és képesnek kell lennie arra, hogy eredményeket mutasson fel vagy megoldásokat kínáljon valamely közösségi probléma kapcsán.

| 2.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai jogalkotási eljárást felül kellene vizsgálni a Lisszaboni Szerződés, illetve szükség esetén egy új szerződés keretében, annak érdekében, hogy az európai politikák jobb eredményeket érjenek el. Az EGSZB az időtálló szabályozásnak pontosan ezt az aspektusát – a minőségét, legitimitását, átláthatóságát és inkluzív jellegét – kívánja hangsúlyozni. |
| --- | --- |

2.6.

Az EGSZB úgy véli, hogy az európai jogalkotási eljárást felül kellene vizsgálni a Lisszaboni Szerződés, illetve szükség esetén egy új szerződés keretében, annak érdekében, hogy az európai politikák jobb eredményeket érjenek el. Az EGSZB az időtálló szabályozásnak pontosan ezt az aspektusát – a minőségét, legitimitását, átláthatóságát és inkluzív jellegét – kívánja hangsúlyozni.

| 2.7. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások és a polgárok igényeinek kielégítése érdekében nem csupán a jogszabályok tartalmának, hanem a jogalkotási folyamatnak is időtállónak kell lennie. Más szóval az európai szintű demokrácia kérdéséről van szó. |
| --- | --- |

2.7.

Az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások és a polgárok igényeinek kielégítése érdekében nem csupán a jogszabályok tartalmának, hanem a jogalkotási folyamatnak is időtállónak kell lennie. Más szóval az európai szintű demokrácia kérdéséről van szó.

| 2.8. | A választott tisztviselők politikai szándéka és döntése ezért meghatározó. Minden szabályozást lehet abból a szempontból elemezni, hogy milyen mértékben képes a politikai szándékot a gyakorlatba átültetni, illetve demokratikus minősége alapján értékelni. Az EGSZB éppen ezért azt javasolja, hogy ne csupán a szabályozások tartalmát, hanem a jogalkotási folyamatot is vizsgálják meg. |
| --- | --- |

2.8.

A választott tisztviselők politikai szándéka és döntése ezért meghatározó. Minden szabályozást lehet abból a szempontból elemezni, hogy milyen mértékben képes a politikai szándékot a gyakorlatba átültetni, illetve demokratikus minősége alapján értékelni. Az EGSZB éppen ezért azt javasolja, hogy ne csupán a szabályozások tartalmát, hanem a jogalkotási folyamatot is vizsgálják meg.

| 2.9. | Az „időtálló szabályozás” új koncepciója a szabályozás javítására irányuló egyéb kezdeményezésekhez is kapcsolódik. Az EGSZB már több ízben kifejtette álláspontját véleményeiben (1)
  a jogalkotás javítására irányuló programmal és a REFIT programmal (2) kapcsolatban. Emlékeztet a proaktív jogalkotási megközelítésről szóló véleményére (3) is. |
| --- | --- |

2.9.

Az „időtálló szabályozás” új koncepciója a szabályozás javítására irányuló egyéb kezdeményezésekhez is kapcsolódik. Az EGSZB már több ízben kifejtette álláspontját véleményeiben (1)
  a jogalkotás javítására irányuló programmal és a REFIT programmal (2) kapcsolatban. Emlékeztet a proaktív jogalkotási megközelítésről szóló véleményére (3) is.

| 2.10. | A 2016. január és 2017. június közötti elnökségi trió (Hollandia, Szlovákia, Málta) fő prioritásait a jogalkotás minőségének javításáról szóló program és a REFIT végrehajtása képezi; ez utóbbit az Európai Bizottság 2012-ben indította el a hatályban lévő jogszabályi rendelkezések adminisztratív terheinek mérése és adott esetben azok megszüntetése céljából. Egyértelmű, hogy az időtálló szabályozás elképzelése e programok részét képezi. |
| --- | --- |

2.10.

A 2016. január és 2017. június közötti elnökségi trió (Hollandia, Szlovákia, Málta) fő prioritásait a jogalkotás minőségének javításáról szóló program és a REFIT végrehajtása képezi; ez utóbbit az Európai Bizottság 2012-ben indította el a hatályban lévő jogszabályi rendelkezések adminisztratív terheinek mérése és adott esetben azok megszüntetése céljából. Egyértelmű, hogy az időtálló szabályozás elképzelése e programok részét képezi.

| 2.11. | Az EGSZB megállapítja, hogy történtek erőfeszítések az európai jogalkotás minőségének javítására, és hangsúlyozza, hogy azok intenzitását fokozni kell. Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság 2015. május 19-i közleményét (4) és a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodást (5). Megemlíti azonban, hogy ez utóbbi kidolgozásában nem vehetett részt. |
| --- | --- |

2.11.

Az EGSZB megállapítja, hogy történtek erőfeszítések az európai jogalkotás minőségének javítására, és hangsúlyozza, hogy azok intenzitását fokozni kell. Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság 2015. május 19-i közleményét (4) és a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodást (5). Megemlíti azonban, hogy ez utóbbi kidolgozásában nem vehetett részt.

| 2.12. | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács által garantált minőségi, egyszerű, érthető és következetes jogalkotás elengedhetetlen feltétele a fenntartható gazdasági növekedés megteremtésének, az innováció ösztönzésének, a vállalkozások – köztük a kkv-k és a mikrovállalkozások – versenyképessége fokozásának, valamint a minőségi munkahelyek teremtésének. Ezenkívül fontos teljes körűen és minden területen végrehajtani a kisvállalkozói intézkedéscsomagot. |
| --- | --- |

2.12.

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács által garantált minőségi, egyszerű, érthető és következetes jogalkotás elengedhetetlen feltétele a fenntartható gazdasági növekedés megteremtésének, az innováció ösztönzésének, a vállalkozások – köztük a kkv-k és a mikrovállalkozások – versenyképessége fokozásának, valamint a minőségi munkahelyek teremtésének. Ezenkívül fontos teljes körűen és minden területen végrehajtani a kisvállalkozói intézkedéscsomagot.

| 2.13. | Az uniós szabályozás „lényeges integrációs tényező, amely nem jelent csökkentendő terhet vagy költséget. Éppen ellenkezőleg: amennyiben arányos, valamennyi uniós szereplő és polgár számára fontos záloga a védelemnek, a támogatásnak és a jogbiztonságnak” (6). |
| --- | --- |

2.13.

Az uniós szabályozás „lényeges integrációs tényező, amely nem jelent csökkentendő terhet vagy költséget. Éppen ellenkezőleg: amennyiben arányos, valamennyi uniós szereplő és polgár számára fontos záloga a védelemnek, a támogatásnak és a jogbiztonságnak” (6).

| 2.14. | Az EGSZB emlékeztet a már meghatározott elvek fontosságára a megfelelő jogalkotás biztosítása szempontjából. Többek között az időben és megfelelően történő végrehajtás, a szubszidiaritás és az arányosság elvéről, az elővigyázatosság, a kiszámíthatóság elvéről, a „gondolkozz először kicsiben” elvről, a versenyképesség külső dimenziójáról és a belső piaci tesztről van szó. |
| --- | --- |

2.14.

Az EGSZB emlékeztet a már meghatározott elvek fontosságára a megfelelő jogalkotás biztosítása szempontjából. Többek között az időben és megfelelően történő végrehajtás, a szubszidiaritás és az arányosság elvéről, az elővigyázatosság, a kiszámíthatóság elvéről, a „gondolkozz először kicsiben” elvről, a versenyképesség külső dimenziójáról és a belső piaci tesztről van szó.

| 2.15. | Úgy tűnik, hogy a jogalkotás egy új aspektusa, az innováció elve most elsődleges jelentőségre tesz szert a Tanács számára. Ez az elv – amely megköveteli, hogy a jogszabályok kidolgozásának és felülvizsgálatának során figyelembe vegyék a kutatásra és az innovációra gyakorolt hatásokat – egyike a műszaki, technológiai és tudományos téren készülő európai bizottsági jogalkotási javaslatok értékelését lehetővé tevő számos kritériumnak. Alkalmazása során azonban okosan és körültekintően kell eljárni, különösen a szociális védelem és a környezetvédelem, az egészségügy, valamint a fogyasztóvédelem területén. |
| --- | --- |

2.15.

Úgy tűnik, hogy a jogalkotás egy új aspektusa, az innováció elve most elsődleges jelentőségre tesz szert a Tanács számára. Ez az elv – amely megköveteli, hogy a jogszabályok kidolgozásának és felülvizsgálatának során figyelembe vegyék a kutatásra és az innovációra gyakorolt hatásokat – egyike a műszaki, technológiai és tudományos téren készülő európai bizottsági jogalkotási javaslatok értékelését lehetővé tevő számos kritériumnak. Alkalmazása során azonban okosan és körültekintően kell eljárni, különösen a szociális védelem és a környezetvédelem, az egészségügy, valamint a fogyasztóvédelem területén.

| 2.16. | Az EU Versenyképességi Tanácsának következtetéseiből (7) az derül ki, hogy „az innovációs elvet kell alkalmazni, ami azzal jár, hogy az összes szakpolitikai területen a jogszabályok kidolgozásának és felülvizsgálatának folyamatában figyelembe kell venni a kutatásra és az innovációra gyakorolt hatást.” Ez megmutatkozik a szlovák elnökség kérésében is, valamint a CEPS (8) egy nemrégiben közzétett tanulmányában, amely szerint a túl szigorú szabályok gátolhatják a beruházásokat és az innovációt. Ez az értelmezés összhangban van a REFIT program logikájával. |
| --- | --- |

2.16.

Az EU Versenyképességi Tanácsának következtetéseiből (7) az derül ki, hogy „az innovációs elvet kell alkalmazni, ami azzal jár, hogy az összes szakpolitikai területen a jogszabályok kidolgozásának és felülvizsgálatának folyamatában figyelembe kell venni a kutatásra és az innovációra gyakorolt hatást.” Ez megmutatkozik a szlovák elnökség kérésében is, valamint a CEPS (8) egy nemrégiben közzétett tanulmányában, amely szerint a túl szigorú szabályok gátolhatják a beruházásokat és az innovációt. Ez az értelmezés összhangban van a REFIT program logikájával.

| 2.17. | Az EGSZB úgy véli, hogy az új elv alkalmazását előzetesen meg kell határozni és gondosan körül kell írni. |
| --- | --- |

2.17.

Az EGSZB úgy véli, hogy az új elv alkalmazását előzetesen meg kell határozni és gondosan körül kell írni.

| 2.18. | Az EGSZB szerint az innováció elvének ugyanolyan súlyt kell kapnia, mint a 2.14. pontban felsorolt és az Európai Bizottság által a jogalkotási javaslatok hatásának elemzésekor használt többi kritériumnak. Meg kell tehát találni az egyensúlyt az innováció elve és a többi kritérium között, és biztosítani kell, hogy ez az elv ne essen nagyobb súllyal latba. |
| --- | --- |

2.18.

Az EGSZB szerint az innováció elvének ugyanolyan súlyt kell kapnia, mint a 2.14. pontban felsorolt és az Európai Bizottság által a jogalkotási javaslatok hatásának elemzésekor használt többi kritériumnak. Meg kell tehát találni az egyensúlyt az innováció elve és a többi kritérium között, és biztosítani kell, hogy ez az elv ne essen nagyobb súllyal latba.

| 2.19. | Az EGSZB azt javasolja a szlovák elnökségnek, hogy – a bevált gyakorlatok cseréje révén – folytassa az innováció elve által kínált lehetőségek vizsgálatát. Az EGSZB azt kéri, hogy az Európai Bizottság ennek alapján vegye számba az új elv által kínált lehetőségeket és kifejtett hatásokat. |
| --- | --- |

2.19.

Az EGSZB azt javasolja a szlovák elnökségnek, hogy – a bevált gyakorlatok cseréje révén – folytassa az innováció elve által kínált lehetőségek vizsgálatát. Az EGSZB azt kéri, hogy az Európai Bizottság ennek alapján vegye számba az új elv által kínált lehetőségeket és kifejtett hatásokat.

| 2.20. | Az európai jogalkotásnak mindig arra kell irányulnia, hogy létrehozza azt a jogi keretet, ami lehetővé teszi a vállalkozások és a polgárok számára, hogy élvezzék a belső piac kínálta előnyöket és szabadságokat – vagyis előmozdítsa az Európán belüli innovatív törekvéseket. Ide tartozik a szükségtelen adminisztratív terhek kiküszöbölése, valamint az, hogy a rosszul kidolgozott, elavult és nehézkes szabályokat felül kell vizsgálni vagy el kell törölni. |
| --- | --- |

2.20.

Az európai jogalkotásnak mindig arra kell irányulnia, hogy létrehozza azt a jogi keretet, ami lehetővé teszi a vállalkozások és a polgárok számára, hogy élvezzék a belső piac kínálta előnyöket és szabadságokat – vagyis előmozdítsa az Európán belüli innovatív törekvéseket. Ide tartozik a szükségtelen adminisztratív terhek kiküszöbölése, valamint az, hogy a rosszul kidolgozott, elavult és nehézkes szabályokat felül kell vizsgálni vagy el kell törölni.

| 2.21. | Az EGSZB úgy véli, hogy a szabályozással járó költségeknek arányban kell állniuk a belőlük fakadó előnyökkel. A szükségtelen adminisztratív költségeket és terheket a vállalkozások, a polgárok és a szabályozás végrehajtásáért felelős szervek érdekében el kell kerülni. Fontos, hogy az adott szabályozásból származó nettó haszon és hozzáadott érték magasabb legyen, mint a vállalkozásokat és a társadalom egészét terhelő költségek. |
| --- | --- |

2.21.

Az EGSZB úgy véli, hogy a szabályozással járó költségeknek arányban kell állniuk a belőlük fakadó előnyökkel. A szükségtelen adminisztratív költségeket és terheket a vállalkozások, a polgárok és a szabályozás végrehajtásáért felelős szervek érdekében el kell kerülni. Fontos, hogy az adott szabályozásból származó nettó haszon és hozzáadott érték magasabb legyen, mint a vállalkozásokat és a társadalom egészét terhelő költségek.

3.   Az időtálló szabályozásra irányuló előremutató javaslatok

| 3.1. | Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy az „időtálló szabályozás” fogalmát pontosabban meg kell határozni. Annak tiszteletben kell tartania az Európai Uniónak a Lisszaboni Szerződés 1. és 2. cikkében foglalt értékeit és célkitűzéseit. Ennek megfelelően az innováció elvének – amely a szlovák elnökség egyik prioritása (9) és ezáltal szorosan kapcsolódik az időtálló szabályozás új koncepciójához – felelősségteljesnek kell lennie. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy az „időtálló szabályozás” fogalmát pontosabban meg kell határozni. Annak tiszteletben kell tartania az Európai Uniónak a Lisszaboni Szerződés 1. és 2. cikkében foglalt értékeit és célkitűzéseit. Ennek megfelelően az innováció elvének – amely a szlovák elnökség egyik prioritása (9) és ezáltal szorosan kapcsolódik az időtálló szabályozás új koncepciójához – felelősségteljesnek kell lennie.

| 3.2. | Az innováció Európa fenntartható növekedésének egyik feltétele. Minden szabályozásnak – legyen szó akár európai, akár nemzeti szintű szabályozásról – el kell kerülnie, hogy a vállalkozásokra – különösen a kevés forrással rendelkező kkv-kra – szükségtelen terhek nehezedjenek. Az innováció és a versenyképesség jelenti az európai szociális piacgazdaság sikerének alapját. Az innovációhoz színvonalas szabályozási keretre van szükség. A szabályozás és az innováció közötti kölcsönhatás összetett, és azt nem lehet kizárólag mennyiségi szempontból megítélni, azt vizsgálva, hogy több vagy kevesebb jogszabályi intézkedés van-e (10). |
| --- | --- |

3.2.

Az innováció Európa fenntartható növekedésének egyik feltétele. Minden szabályozásnak – legyen szó akár európai, akár nemzeti szintű szabályozásról – el kell kerülnie, hogy a vállalkozásokra – különösen a kevés forrással rendelkező kkv-kra – szükségtelen terhek nehezedjenek. Az innováció és a versenyképesség jelenti az európai szociális piacgazdaság sikerének alapját. Az innovációhoz színvonalas szabályozási keretre van szükség. A szabályozás és az innováció közötti kölcsönhatás összetett, és azt nem lehet kizárólag mennyiségi szempontból megítélni, azt vizsgálva, hogy több vagy kevesebb jogszabályi intézkedés van-e (10).

| 3.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezések („sunset clauses”) alkalmazását az európai jogalkotási folyamatban – a jövőbeni bürokratikus akadályok kiküszöbölése érdekében – érdemes tovább elemezni. |
| --- | --- |

3.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezések („sunset clauses”) alkalmazását az európai jogalkotási folyamatban – a jövőbeni bürokratikus akadályok kiküszöbölése érdekében – érdemes tovább elemezni.

| 3.4. | Az időtálló szabályozásnak célját tekintve szilárdnak, a nemzeti jogba való átültetését tekintve rugalmasnak kell lennie: minden esetben összhangban kell állnia a Szerződések célkitűzéseivel, és meg kell felelnie a fentiekben felvázolt elveknek. Az ilyen szabályozás nem határozza meg a részleteket, csupán kialakít egy keretet, amelyet – adott esetben – kiegészíthetnek akár nem jogi eszközök, akár a nemzeti szabályozók, szociális partnerek vagy önszabályozási rendszerek – ez utóbbiak mindig a megfelelő szintű jogalkotó ellenőrzése alatt. |
| --- | --- |

3.4.

Az időtálló szabályozásnak célját tekintve szilárdnak, a nemzeti jogba való átültetését tekintve rugalmasnak kell lennie: minden esetben összhangban kell állnia a Szerződések célkitűzéseivel, és meg kell felelnie a fentiekben felvázolt elveknek. Az ilyen szabályozás nem határozza meg a részleteket, csupán kialakít egy keretet, amelyet – adott esetben – kiegészíthetnek akár nem jogi eszközök, akár a nemzeti szabályozók, szociális partnerek vagy önszabályozási rendszerek – ez utóbbiak mindig a megfelelő szintű jogalkotó ellenőrzése alatt.

| 3.5. | Az EGSZB támogatja a szubszidiaritás és az arányosság elvének pontosítását. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása, jobban mondva, a hatáskörök felosztása alapvető fontosságú az Európai Unió közös jogi térségként való megfelelő működéséhez. Mindazonáltal e két elvet a jogalkotási kezdeményezések ellenzői időnként anélkül használják fel érvként, hogy indokolásuk kellően megalapozott lenne. Pontosítani kell a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazását meghatározó kritériumokat. Az európai uniós jogi térségnek egységesnek és feloszthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB támogatja a szubszidiaritás és az arányosság elvének pontosítását. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása, jobban mondva, a hatáskörök felosztása alapvető fontosságú az Európai Unió közös jogi térségként való megfelelő működéséhez. Mindazonáltal e két elvet a jogalkotási kezdeményezések ellenzői időnként anélkül használják fel érvként, hogy indokolásuk kellően megalapozott lenne. Pontosítani kell a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazását meghatározó kritériumokat. Az európai uniós jogi térségnek egységesnek és feloszthatatlannak kell lennie.

| 3.6. | Az EGSZB szerint a jogalkotás minőségének javítása érdekében először az európai szintű jogalkotási eljárást kell megvizsgálni. Számos olyan kezdeményezés van, amelyek célja a jogalkotási eljárás javítása, az eszközöket illetően azonban a folyamatban érdekelt felek nem értenek egyet. Az EGSZB utal az Európai Bizottságnak azokra az iránymutatásaira, amelyeket a jogalkotás minőségének javítására irányuló program (2015. május 19.), az intézményközi megállapodás (2015–16. december, 2016. április), a Brok-Bresso-jelentés (2016. február), a Hübner-jelentés (2016. március), a Giegold-jelentés (2016. május vége), valamint különösen a kisvállalkozói intézkedéscsomag (2011. február) tartalmaz. Felhívja továbbá a figyelmet a kormányok és a tagállami parlamentek javaslataira, az olyan kezdeményezésekre, mint a Nemzetközi Európa Mozgalom és az Európai Föderalisták, valamint a kutatóintézetek és munkacsoportok hozzájárulásaira. |
| --- | --- |

3.6.

Az EGSZB szerint a jogalkotás minőségének javítása érdekében először az európai szintű jogalkotási eljárást kell megvizsgálni. Számos olyan kezdeményezés van, amelyek célja a jogalkotási eljárás javítása, az eszközöket illetően azonban a folyamatban érdekelt felek nem értenek egyet. Az EGSZB utal az Európai Bizottságnak azokra az iránymutatásaira, amelyeket a jogalkotás minőségének javítására irányuló program (2015. május 19.), az intézményközi megállapodás (2015–16. december, 2016. április), a Brok-Bresso-jelentés (2016. február), a Hübner-jelentés (2016. március), a Giegold-jelentés (2016. május vége), valamint különösen a kisvállalkozói intézkedéscsomag (2011. február) tartalmaz. Felhívja továbbá a figyelmet a kormányok és a tagállami parlamentek javaslataira, az olyan kezdeményezésekre, mint a Nemzetközi Európa Mozgalom és az Európai Föderalisták, valamint a kutatóintézetek és munkacsoportok hozzájárulásaira.

| 3.7. | A szervezett civil társadalomnak meghatározó szerepe van az európai közvélemény alakításában. Európának egységesebb közvéleményre van szüksége, amely rezonál az időtálló európai szabályozásra. Az európai szervezett civil társadalom képviseleti szerveként az EGSZB hatékonyan hozzá tud járulni a civil társadalom különböző szereplői közötti konszenzus előmozdításához az összes szinten, valamint a tagállamokban is. Pontosabban fontos közvetítő szerepet tölt be a jogalkotó, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek között. |
| --- | --- |

3.7.

A szervezett civil társadalomnak meghatározó szerepe van az európai közvélemény alakításában. Európának egységesebb közvéleményre van szüksége, amely rezonál az időtálló európai szabályozásra. Az európai szervezett civil társadalom képviseleti szerveként az EGSZB hatékonyan hozzá tud járulni a civil társadalom különböző szereplői közötti konszenzus előmozdításához az összes szinten, valamint a tagállamokban is. Pontosabban fontos közvetítő szerepet tölt be a jogalkotó, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek között.

| 3.8. | Az EGSZB tisztában van a hatásvizsgálatok – különösen a kkv-k szempontjából betöltött – jelentőségével. Azokat figyelembe kell venni a jogalkotási folyamatban, ám nem léphetnek a politikai folyamat helyébe. |
| --- | --- |

3.8.

Az EGSZB tisztában van a hatásvizsgálatok – különösen a kkv-k szempontjából betöltött – jelentőségével. Azokat figyelembe kell venni a jogalkotási folyamatban, ám nem léphetnek a politikai folyamat helyébe.

| 3.9. | A nehezen érthető vagy nehezen alkalmazható jogszabályok egyszerűsítése vagy a feleslegessé vált szabályozások megszüntetése hasznosnak bizonyulhat a polgárok és a gazdasági szereplők szempontjából is, ami hozzájárul a növekedést és a minőségi munkahelyek teremtését előmozdító környezet („ösztönző környezet”) kialakulásához. Az EGSZB mindazonáltal kéri, hogy konzultáljanak vele, amikor az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács valamely jogalkotási javaslat visszavonásáról állapodik meg. E tekintetben fontos e lépések anyagi és nem anyagi következményeinek az értékelése, valamint az EGSZB tájékoztatása. |
| --- | --- |

3.9.

A nehezen érthető vagy nehezen alkalmazható jogszabályok egyszerűsítése vagy a feleslegessé vált szabályozások megszüntetése hasznosnak bizonyulhat a polgárok és a gazdasági szereplők szempontjából is, ami hozzájárul a növekedést és a minőségi munkahelyek teremtését előmozdító környezet („ösztönző környezet”) kialakulásához. Az EGSZB mindazonáltal kéri, hogy konzultáljanak vele, amikor az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács valamely jogalkotási javaslat visszavonásáról állapodik meg. E tekintetben fontos e lépések anyagi és nem anyagi következményeinek az értékelése, valamint az EGSZB tájékoztatása.

| 3.10. | A Lisszaboni Szerződés célja, hogy megerősítse az Európai Parlament szerepét és a közösségi módszert. A válság kialakulásakor az Európai Tanács lett az európai intézményi rendszer sarokköve. Az EGSZB úgy véli, hogy ezt a tendenciát korrigálni kell. Az időtálló európai szabályozásnak a közösségi módszeren kell alapulnia. |
| --- | --- |

3.10.

A Lisszaboni Szerződés célja, hogy megerősítse az Európai Parlament szerepét és a közösségi módszert. A válság kialakulásakor az Európai Tanács lett az európai intézményi rendszer sarokköve. Az EGSZB úgy véli, hogy ezt a tendenciát korrigálni kell. Az időtálló európai szabályozásnak a közösségi módszeren kell alapulnia.

| 3.11. | A tanácsi formációk minősített többséggel határozatot hozó üléseinek nyilvánosaknak kellene lenniük a nagyobb átláthatóság és demokrácia érdekében. A tanácsi határozatokat alapszabályként minősített többséggel kellene elfogadni. Ezenkívül az EGSZB úgy véli, hogy a Szerződések jövőbeni reformjának meg kellene kísérelnie javítani a tanácsi határozatok következetességén; a tanácsi formációk ugyanis egymásnak ellentmondó politikát folytatnak, ami egyértelmű következményekkel jár a jogalkotás minőségére nézve. |
| --- | --- |

3.11.

A tanácsi formációk minősített többséggel határozatot hozó üléseinek nyilvánosaknak kellene lenniük a nagyobb átláthatóság és demokrácia érdekében. A tanácsi határozatokat alapszabályként minősített többséggel kellene elfogadni. Ezenkívül az EGSZB úgy véli, hogy a Szerződések jövőbeni reformjának meg kellene kísérelnie javítani a tanácsi határozatok következetességén; a tanácsi formációk ugyanis egymásnak ellentmondó politikát folytatnak, ami egyértelmű következményekkel jár a jogalkotás minőségére nézve.

| 3.12. | Az Európai Parlament jogkörének – a Szerződésekben előírt és a gyakorlatba át nem ültetett – kiterjesztését a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani. A Lisszaboni Szerződés által bevezetett korlátozott kezdeményezési jogot (EUMSZ 225. cikke) tehát fokozottabb mértékben kell alkalmazni, a Szerződés feltételeinek megfelelően. Az Európai Bizottság általi elutasítást kizárólag formai okok indokolhatják, különösen az, ha a hatáskör alapja nem megfelelő. |
| --- | --- |

3.12.

Az Európai Parlament jogkörének – a Szerződésekben előírt és a gyakorlatba át nem ültetett – kiterjesztését a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani. A Lisszaboni Szerződés által bevezetett korlátozott kezdeményezési jogot (EUMSZ 225. cikke) tehát fokozottabb mértékben kell alkalmazni, a Szerződés feltételeinek megfelelően. Az Európai Bizottság általi elutasítást kizárólag formai okok indokolhatják, különösen az, ha a hatáskör alapja nem megfelelő.

| 3.13. | Az integráció ütemében jelentkező különbségek már régóta fennállnak az Európai Unióban, és – tekintettel a tagállamok számára – a jövőben is elkerülhetetlenek. E tekintetben az EGSZB szerint fokozott mértékben ki kell aknázni a megerősített együttműködés kínálta lehetőségeket. Ugyanakkor nem szabad hagyni, hogy az uniós intézményeket az európai integrációs tervek változó geometriája meggyengítse. A megerősített együttműködésnek a minősített többség alapján kellene működnie. |
| --- | --- |

3.13.

Az integráció ütemében jelentkező különbségek már régóta fennállnak az Európai Unióban, és – tekintettel a tagállamok számára – a jövőben is elkerülhetetlenek. E tekintetben az EGSZB szerint fokozott mértékben ki kell aknázni a megerősített együttműködés kínálta lehetőségeket. Ugyanakkor nem szabad hagyni, hogy az uniós intézményeket az európai integrációs tervek változó geometriája meggyengítse. A megerősített együttműködésnek a minősített többség alapján kellene működnie.

| 3.14. | Az EGSZB támogatja az Európai Parlamentnek a gazdasági és monetáris unió (GMU) „hatékony és demokratikus gazdasági kormánnyá” történő átalakítására vonatkozó kérését, és továbbra is ragaszkodik ahhoz, hogy részt vegyen a konzultációs folyamatokban, amelyeknek párhuzamosan kell haladniuk a GMU ilyen irányú elmélyítésével, amennyiben be kívánjuk vonni abba a civil társadalmat. |
| --- | --- |

3.14.

Az EGSZB támogatja az Európai Parlamentnek a gazdasági és monetáris unió (GMU) „hatékony és demokratikus gazdasági kormánnyá” történő átalakítására vonatkozó kérését, és továbbra is ragaszkodik ahhoz, hogy részt vegyen a konzultációs folyamatokban, amelyeknek párhuzamosan kell haladniuk a GMU ilyen irányú elmélyítésével, amennyiben be kívánjuk vonni abba a civil társadalmat.

| 3.15. | Az EGSZB úgy véli, hogy a háromoldalú egyeztetés keretében felgyorsított jogalkotási eljárást kizárólag vészhelyzetben szabadna alkalmazni, ami egyébként megfelel a szerződés előírásainak is. Az európai parlamenti bizottságok üléseivel szemben a háromoldalú ülések se nem átláthatóak, se nem hozzáférhetőek. A jogalkotási eljárás egyetlen olvasatra való korlátozása a civil társadalom részvételének korlátozásához vezet. |
| --- | --- |

3.15.

Az EGSZB úgy véli, hogy a háromoldalú egyeztetés keretében felgyorsított jogalkotási eljárást kizárólag vészhelyzetben szabadna alkalmazni, ami egyébként megfelel a szerződés előírásainak is. Az európai parlamenti bizottságok üléseivel szemben a háromoldalú ülések se nem átláthatóak, se nem hozzáférhetőek. A jogalkotási eljárás egyetlen olvasatra való korlátozása a civil társadalom részvételének korlátozásához vezet.

| 3.16. | Az EGSZB úgy véli, hogy a pénzügyi válság és az euro válságának kirobbanását követően bevezetett eszközöket és eljárásokat megfelelőbb módon kell integrálni az európai jogalkotási keretbe. Az Európai Parlamentet, valamint az olyan szerveket, mint a Régiók Európai Bizottsága (RB) és az EGSZB is fokozottabban be kell vonni az európai szemeszter ciklusába. Az európai stabilitási mechanizmust hozzá kell kapcsolni az Európai Unió jogalkotási keretéhez. |
| --- | --- |

3.16.

Az EGSZB úgy véli, hogy a pénzügyi válság és az euro válságának kirobbanását követően bevezetett eszközöket és eljárásokat megfelelőbb módon kell integrálni az európai jogalkotási keretbe. Az Európai Parlamentet, valamint az olyan szerveket, mint a Régiók Európai Bizottsága (RB) és az EGSZB is fokozottabban be kell vonni az európai szemeszter ciklusába. Az európai stabilitási mechanizmust hozzá kell kapcsolni az Európai Unió jogalkotási keretéhez.

| 3.17. | Ami pedig a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat illeti, az Európai Bizottságnak fokozottabb átláthatóságra kell törekednie döntéshozatala során (lásd az EUMSZ 290. cikkét). Az EGSZB ezt már számos alkalommal hangsúlyozta. |
| --- | --- |

3.17.

Ami pedig a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat illeti, az Európai Bizottságnak fokozottabb átláthatóságra kell törekednie döntéshozatala során (lásd az EUMSZ 290. cikkét). Az EGSZB ezt már számos alkalommal hangsúlyozta.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Az EGSZB véleményei és tájékoztató jelentései.

1

(2)  HL C 230., 2015.7.14., 66. o. és HL C 303., 2016.8.19., 45. o.

2

(3)  HL C 175., 2009.7.28., 26. o.

3

(4)  „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” – COM(2015) 215 final.

4

(5)  „A jogalkotás minőségének javítása” – HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

5

(6)  HL C 303., 2016.8.19., 45. o.;

6

(7)  Az EU Versenyképességi Tanácsának 2016. május 26-i következtetései (2. pont): http://www.consilium.europa.eu/register/hu/content/out/?&typ=ENTRY&i=ADV&DOC_ID=ST-9580-2016-INIT

7

(8)  Az Európai Politikai Tanulmányok Központja (CEPS) egy brüsszeli székhelyű munkacsoport.

8

Európai Politikai Tanulmányok Központja

(9)  http://www.eu2016.sk/data/documents/presidency-programme-fra-nahlad2.pdf

9

(10)  „Better regulations for innovation-driven investment at EU level” (Megfelelőbb szabályozás az innovációvezérelt beruházásokért európai szinten), európai bizottsági szolgálati munkadokumentum: https://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/innovrefit_staff_working_document.pdf

10

„Better regulations for innovation-driven investment at EU level”

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

az EGSZB 519. plenáris ülése (2016. szeptember 21–22.)

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/57

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről

[COM(2013) 884 final – 2013/0432 (COD)]

(2016/C 487/08)

| Főelőadó: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Főelőadó:

Antonello PEZZINI

| Felkérés: | Európai Parlament, 22/06/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 173/0/3 |

Felkérés:

Európai Parlament, 22/06/2016

Jogalap:

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

173/0/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mindig azon a véleményen volt, hogy egy hatékony vámunió az európai integrációs folyamat elengedhetetlen része az áruk biztonságos és átlátható, a versenyszabályok tiszteletben tartása, valamint a fogyasztók és a környezet maximális védelme mellett történő szabad mozgásának és a jogsértések, a csalás és a hamisítás elleni hatékony küzdelem biztosítása, illetve a jogszerű kereskedelem fejlődésének megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mindig azon a véleményen volt, hogy egy hatékony vámunió az európai integrációs folyamat elengedhetetlen része az áruk biztonságos és átlátható, a versenyszabályok tiszteletben tartása, valamint a fogyasztók és a környezet maximális védelme mellett történő szabad mozgásának és a jogsértések, a csalás és a hamisítás elleni hatékony küzdelem biztosítása, illetve a jogszerű kereskedelem fejlődésének megkönnyítése érdekében.

| 1.2. | Az EGSZB meggyőződéssel támogatja az Európai Bizottság javaslatának céljait, amennyiben a javasolt intézkedések arra irányulnak, hogy:






  — | első lépésként elősegítsék egy egységes irányítású európai vámrendszer megvalósítását, amely közös vámügyi igazgatási és igazságszolgáltatási rendszerének részét képezi egy európai vámügyi törvényszék, a vámkódex szabályainak alkalmazására vonatkozó joganyag, egy egységes megfelelési eljárásokat alkalmazó egységes informatikai rendszer, valamint a Közösségen belüli, illetve a Közösség és harmadik országok közötti kereskedelem fejlődésének megkönnyítésére alkalmas egyértelmű jogszabály-értelmezés, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Az EGSZB meggyőződéssel támogatja az Európai Bizottság javaslatának céljait, amennyiben a javasolt intézkedések arra irányulnak, hogy:

—

első lépésként elősegítsék egy egységes irányítású európai vámrendszer megvalósítását, amely közös vámügyi igazgatási és igazságszolgáltatási rendszerének részét képezi egy európai vámügyi törvényszék, a vámkódex szabályainak alkalmazására vonatkozó joganyag, egy egységes megfelelési eljárásokat alkalmazó egységes informatikai rendszer, valamint a Közösségen belüli, illetve a Közösség és harmadik országok közötti kereskedelem fejlődésének megkönnyítésére alkalmas egyértelmű jogszabály-értelmezés,

| — | az Unió egész területén egységes módon biztosítsák a szabályozási és jogalkalmazási biztonságot egy, a jogsértések észlelésére és az elkövetőknek való betudására szolgáló, a meg nem fizetett vámokkal és a jogsértések súlyosságával arányos polgári és nem büntetőjogi szankciókat – és nem pénzügyi szankciók lehetőségét is –, valamint közös minimális és maximális határértékeket magában foglaló egységes rendszeren keresztül, |
| --- | --- |

—

az Unió egész területén egységes módon biztosítsák a szabályozási és jogalkalmazási biztonságot egy, a jogsértések észlelésére és az elkövetőknek való betudására szolgáló, a meg nem fizetett vámokkal és a jogsértések súlyosságával arányos polgári és nem büntetőjogi szankciókat – és nem pénzügyi szankciók lehetőségét is –, valamint közös minimális és maximális határértékeket magában foglaló egységes rendszeren keresztül,

| — | a szabályozásba beépíteni a jogsértések megelőzésére és az azoktól való elrettentésre szolgáló, a megfelelőség ikt-eszközökkel történő modellezését és automatikus korai előrejelző rendszereket alkalmazó megerősített közös rendszereket, |
| --- | --- |

—

a szabályozásba beépíteni a jogsértések megelőzésére és az azoktól való elrettentésre szolgáló, a megfelelőség ikt-eszközökkel történő modellezését és automatikus korai előrejelző rendszereket alkalmazó megerősített közös rendszereket,

| — | az európai kereskedelem fejlődésének egyszerűsítése és felgyorsítása, valamint a hosszú és költséges jogi eljárások elkerülése érdekében közös mechanizmusokat dolgozzanak ki a vitarendezésre és a kiszabott szankciók végrehajtására, |
| --- | --- |

—

az európai kereskedelem fejlődésének egyszerűsítése és felgyorsítása, valamint a hosszú és költséges jogi eljárások elkerülése érdekében közös mechanizmusokat dolgozzanak ki a vitarendezésre és a kiszabott szankciók végrehajtására,

| — | kimerítő választ adjanak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) és a Vámigazgatások Világszervezetének nemzetközi referenciakereteiből származó kötelezettségekre. |
| --- | --- |

—

kimerítő választ adjanak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) és a Vámigazgatások Világszervezetének nemzetközi referenciakereteiből származó kötelezettségekre.

| 1.3. | Az EGSZB kéri, hogy az irányelv céljai között szerepeljen az is, hogy ezt az eszközt, amely lehetővé teszi az egységes szabályozási, végrehajtási és értelmezési rendszer megvalósítása felé tett fokozatos, de szükséges lépéseket, egészítsék ki az ellenőrzéssel és a piacfelügyelettel, amelynek alapját a jogszerű európai kereskedelem fejlődését nem akadályozó automatikus észlelési mechanizmusok képezik. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB kéri, hogy az irányelv céljai között szerepeljen az is, hogy ezt az eszközt, amely lehetővé teszi az egységes szabályozási, végrehajtási és értelmezési rendszer megvalósítása felé tett fokozatos, de szükséges lépéseket, egészítsék ki az ellenőrzéssel és a piacfelügyelettel, amelynek alapját a jogszerű európai kereskedelem fejlődését nem akadályozó automatikus észlelési mechanizmusok képezik.

| 1.4. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az EGSZB-nek kétévente benyújtandó jelentés az új szabályozás végrehajtása terén tapasztalt területi szintű konvergencia mértékére vonatkozó értékelésen kívül tegyen javaslatot az alábbiak létrehozására irányuló folyamat következő szakaszaiban alkalmazandó mutatókra is:






  — | egy valódi európai vámügynökség, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az EGSZB-nek kétévente benyújtandó jelentés az új szabályozás végrehajtása terén tapasztalt területi szintű konvergencia mértékére vonatkozó értékelésen kívül tegyen javaslatot az alábbiak létrehozására irányuló folyamat következő szakaszaiban alkalmazandó mutatókra is:

—

egy valódi európai vámügynökség,

| — | egy európai vámügyi törvényszék, |
| --- | --- |

—

egy európai vámügyi törvényszék,

| — | egy hatékony és eredményes közös vámügyi joganyag, amelynek célja a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó rendszerek egységes szabályozás és végrehajtás alapján, egyértelmű értelmezés segítségével történő összehangolása. |
| --- | --- |

—

egy hatékony és eredményes közös vámügyi joganyag, amelynek célja a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó rendszerek egységes szabályozás és végrehajtás alapján, egyértelmű értelmezés segítségével történő összehangolása.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A vámunió az Európai Unió alapja. Az Unió vámjogszabályai az anyagi és eljárásjogi szabályok szempontjából 1992 óta teljes mértékben harmonizáltak. 2013-ban a 952/2013/EU rendelettel elfogadásra került az új Uniós Vámkódex, amely 2016-ban lépett hatályba. |
| --- | --- |

2.1.

A vámunió az Európai Unió alapja. Az Unió vámjogszabályai az anyagi és eljárásjogi szabályok szempontjából 1992 óta teljes mértékben harmonizáltak. 2013-ban a 952/2013/EU rendelettel elfogadásra került az új Uniós Vámkódex, amely 2016-ban lépett hatályba.

| 2.2. | A szabályozás tekintetében a vámügyek az EUMSZ 3. cikke értelmében az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, míg az ellenőrzések megszervezésével kapcsolatos tevékenységek, a szankciórendszer és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés keretébe tartozó, a jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos tevékenységek terén (az EUMSZ V. címe) a tagállamok rendelkeznek hatáskörrel. |
| --- | --- |

2.2.

A szabályozás tekintetében a vámügyek az EUMSZ 3. cikke értelmében az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, míg az ellenőrzések megszervezésével kapcsolatos tevékenységek, a szankciórendszer és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés keretébe tartozó, a jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos tevékenységek terén (az EUMSZ V. címe) a tagállamok rendelkeznek hatáskörrel.

| 2.3. | Az EU vámműveletei – évente több mint 3 500 milliárd euro értékű import- és exportügylet – a világkereskedelem mintegy 16 %-át teszik ki. 2013-ban a beszedett vámok 15,3 milliárd eurót tettek ki, ami az uniós költségvetés mintegy 11 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

2.3.

Az EU vámműveletei – évente több mint 3 500 milliárd euro értékű import- és exportügylet – a világkereskedelem mintegy 16 %-át teszik ki. 2013-ban a beszedett vámok 15,3 milliárd eurót tettek ki, ami az uniós költségvetés mintegy 11 %-ának felel meg.

| 2.4. | A vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó nem harmonizált nemzeti rendszerek arra indíthatják a tiltott kereskedelmet folytatókat, hogy kereskedelmi tevékenységüket azon tagállamokba helyezzék át, ahol kisebb a kockázata annak, hogy felfedezzék őket és alacsonyabbak a szankciók, míg a jogszerűen működő vállalkozásoknak magasabb költségekkel kell számolniuk, amikor több joghatóság területén működnek, illetve amikor fennáll a veszély, hogy több különböző szankciórendszer miatt megváltozik az egységes piac kereskedelmi forgalma és gazdasági tevékenységi rendszere, és olyan vállalkozások élveznek előnyt, amelyek kevésbé szigorú vámellenőrzéseket végző országokban működnek. |
| --- | --- |

2.4.

A vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó nem harmonizált nemzeti rendszerek arra indíthatják a tiltott kereskedelmet folytatókat, hogy kereskedelmi tevékenységüket azon tagállamokba helyezzék át, ahol kisebb a kockázata annak, hogy felfedezzék őket és alacsonyabbak a szankciók, míg a jogszerűen működő vállalkozásoknak magasabb költségekkel kell számolniuk, amikor több joghatóság területén működnek, illetve amikor fennáll a veszély, hogy több különböző szankciórendszer miatt megváltozik az egységes piac kereskedelmi forgalma és gazdasági tevékenységi rendszere, és olyan vállalkozások élveznek előnyt, amelyek kevésbé szigorú vámellenőrzéseket végző országokban működnek.

| 2.5. | A Vám 2013 program elindulása óta elemzés készült a tagállamok vámjogszabályok megsértésére és vámjogi szankciókra irányuló rendszereiről, és ennek során – amint azt a közelmúltban készült mélyreható elemzések (1) is megerősítették – számos különbségre fény derült a rendszerek között. |
| --- | --- |

2.5.

A Vám 2013 program elindulása óta elemzés készült a tagállamok vámjogszabályok megsértésére és vámjogi szankciókra irányuló rendszereiről, és ennek során – amint azt a közelmúltban készült mélyreható elemzések (1) is megerősítették – számos különbségre fény derült a rendszerek között.

| 2.6. | A vámjogszabályok megsértése elleni küzdelem 28 (2) különböző jogszabályrendszer alapján, különböző közigazgatási és jogi hagyományok szerint folyik, amelyek között számos eltérés áll fenn a szankciók meghatározása és súlyossága tekintetében: a vámjogszabályok egységes végrehajtásának hiánya befolyásolja a versenyfeltételeket, amelyeknek egységesnek kellene lenniük a belső piacon. |
| --- | --- |

2.6.

A vámjogszabályok megsértése elleni küzdelem 28 (2) különböző jogszabályrendszer alapján, különböző közigazgatási és jogi hagyományok szerint folyik, amelyek között számos eltérés áll fenn a szankciók meghatározása és súlyossága tekintetében: a vámjogszabályok egységes végrehajtásának hiánya befolyásolja a versenyfeltételeket, amelyeknek egységesnek kellene lenniük a belső piacon.

| 2.7. | A jogszabályok végrehajtása terén fennálló eltérések különösen a közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciók jellegét, a szankciók típusait, a jogsértések értékhatárait és mértékét, a vitarendezési rendszereket, a felelősség szintjeit és típusait, a súlyosbító vagy enyhítő körülményeket, az időbeli korlátokat és az elévülési időket, valamint a jogi személyek felelősségét érintik. |
| --- | --- |

2.7.

A jogszabályok végrehajtása terén fennálló eltérések különösen a közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciók jellegét, a szankciók típusait, a jogsértések értékhatárait és mértékét, a vitarendezési rendszereket, a felelősség szintjeit és típusait, a súlyosbító vagy enyhítő körülményeket, az időbeli korlátokat és az elévülési időket, valamint a jogi személyek felelősségét érintik.

| 2.8. | A jogszabályok végrehajtása terén fennálló különbségeket meg kell szüntetni, és összehangolt, az egységes vámrendszer elvének megfelelő európai vámrendszereket kell működtetni, amelyek keretében a tagállamok – a hosszadalmas és mindkét fél számára költséges jogi eljárások elkerülése érdekében – a vámjogszabályok megsértése esetén vitarendezési mechanizmusokat biztosítanak a meg nem fizetett vámok beszedéséhez, a jogsértés jellegétől és mértékétől függően. |
| --- | --- |

2.8.

A jogszabályok végrehajtása terén fennálló különbségeket meg kell szüntetni, és összehangolt, az egységes vámrendszer elvének megfelelő európai vámrendszereket kell működtetni, amelyek keretében a tagállamok – a hosszadalmas és mindkét fél számára költséges jogi eljárások elkerülése érdekében – a vámjogszabályok megsértése esetén vitarendezési mechanizmusokat biztosítanak a meg nem fizetett vámok beszedéséhez, a jogsértés jellegétől és mértékétől függően.

| 2.9. | Másrészt emlékeztetni kell arra, hogy a vámunió az Unió kereskedelempolitikai intézkedései jelentős részének operatív eszköze, amely fontos szerepet játszik számos, a kereskedelemmel kapcsolatos nemzetközi megállapodás végrehajtásában azáltal, hogy a tagállamok közigazgatási rendszerein keresztül lényeges horizontális folyamatokat alakít ki az adatok, a kereskedelmi szereplők kezelése és a végrehajtás terén; a WTO-hoz több panasz érkezett már a jogszabályok végrehajtása terén az európai rendszeren belül jelentkező eltérések miatt. |
| --- | --- |

2.9.

Másrészt emlékeztetni kell arra, hogy a vámunió az Unió kereskedelempolitikai intézkedései jelentős részének operatív eszköze, amely fontos szerepet játszik számos, a kereskedelemmel kapcsolatos nemzetközi megállapodás végrehajtásában azáltal, hogy a tagállamok közigazgatási rendszerein keresztül lényeges horizontális folyamatokat alakít ki az adatok, a kereskedelmi szereplők kezelése és a végrehajtás terén; a WTO-hoz több panasz érkezett már a jogszabályok végrehajtása terén az európai rendszeren belül jelentkező eltérések miatt.

| 2.10. | A súlyos működési problémák láttán, amelyekkel a vámuniónak szembe kell néznie a jogszabályok végrehajtása terén fennálló eltérések miatt, amelyek veszélybe sodorhatják a vámunió globális hatékonyságát, az EGSZB-nek már alkalma nyílt hangsúlyozni, hogy „olyan egységes, naprakész, átlátható, hatékony és egyszerűsített eljárásokon alapuló vámpolitika alkalmazása mellett száll síkra, amely képes hozzájárulni az EU globális szintű gazdasági versenyképességéhez” (3). |
| --- | --- |

2.10.

A súlyos működési problémák láttán, amelyekkel a vámuniónak szembe kell néznie a jogszabályok végrehajtása terén fennálló eltérések miatt, amelyek veszélybe sodorhatják a vámunió globális hatékonyságát, az EGSZB-nek már alkalma nyílt hangsúlyozni, hogy „olyan egységes, naprakész, átlátható, hatékony és egyszerűsített eljárásokon alapuló vámpolitika alkalmazása mellett száll síkra, amely képes hozzájárulni az EU globális szintű gazdasági versenyképességéhez” (3).

| 2.11. | Amint az EGSZB megerősítette (4), egy valódi belső piac megvalósításához biztosítani kell megfelelő időt a végrehajtási intézkedések megvalósítására, az EU vámjogszabályainak egységes értelmezését, amelyeket a gazdasági szereplőknek az EU teljes vámterületén való egységes kezelése érdekében egységes igazgatási eljárásként kell alkalmazni, az engedélyezett gazdálkodó státus megszerzésének megkönnyítését, az érdekeltek részletes, naprakész tájékoztatását, számítógépes eljárásokat, valamint a dolgozók és kereskedők minőségi képzését. Lényegében képesnek kell lennünk megvalósítani egy egységes európai vámrendszert. |
| --- | --- |

2.11.

Amint az EGSZB megerősítette (4), egy valódi belső piac megvalósításához biztosítani kell megfelelő időt a végrehajtási intézkedések megvalósítására, az EU vámjogszabályainak egységes értelmezését, amelyeket a gazdasági szereplőknek az EU teljes vámterületén való egységes kezelése érdekében egységes igazgatási eljárásként kell alkalmazni, az engedélyezett gazdálkodó státus megszerzésének megkönnyítését, az érdekeltek részletes, naprakész tájékoztatását, számítógépes eljárásokat, valamint a dolgozók és kereskedők minőségi képzését. Lényegében képesnek kell lennünk megvalósítani egy egységes európai vámrendszert.

| 2.12. | A vámunió jelenleg még összetett és nem egységes operatív működésére kizárólag egy egységes európai vámrendszer és megfelelő irányítási struktúrák irányába tett hatékony lépésekkel lehet megoldást találni. |
| --- | --- |

2.12.

A vámunió jelenleg még összetett és nem egységes operatív működésére kizárólag egy egységes európai vámrendszer és megfelelő irányítási struktúrák irányába tett hatékony lépésekkel lehet megoldást találni.

3.   Az Európai Bizottság javaslata

| 3.1. | Az Európai Bizottság irányelvre irányuló javaslatának fő célkitűzése egy harmonizációs irányelv révén kialakítani egy közös jogi referenciakeretet, amelynek célja, hogy:






  — | a gazdasági szereplők az EU-n belül egyenlő elbánásban részesüljenek, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Az Európai Bizottság irányelvre irányuló javaslatának fő célkitűzése egy harmonizációs irányelv révén kialakítani egy közös jogi referenciakeretet, amelynek célja, hogy:

—

a gazdasági szereplők az EU-n belül egyenlő elbánásban részesüljenek,

| — | megvalósuljon az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelme, |
| --- | --- |

—

megvalósuljon az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelme,

| — | a jogszabályok ténylegesen végrehajtásra kerüljenek a vámjogszabályok megsértése és a vámjogi szankciók terén, |
| --- | --- |

—

a jogszabályok ténylegesen végrehajtásra kerüljenek a vámjogszabályok megsértése és a vámjogi szankciók terén,

| — | érvényesüljön a jogbiztonság (lex certa), valamint a feltételesség és a bűnösséggel arányos büntetés elve (nulla poena sine culpa), |
| --- | --- |

—

érvényesüljön a jogbiztonság (lex certa), valamint a feltételesség és a bűnösséggel arányos büntetés elve (nulla poena sine culpa),

biztosítva a vámszabályok egységes betartását az egész Unióban a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó szabályzás összehangolt alkalmazásával, amely segít elkerülni oly mértékben különböző nemzeti jogsértési és szankciórendszerek működését, hogy az megváltoztassa a versenyszabályokat és befolyásolja az áruk szabad mozgását.

| 3.2. | A Közösség végrehajtó szerve a választott jogalap, az EUMSZ 33. cikke alapján a következőket javasolta:






  — | három nagy kategóriába sorolt szankcionálandó magatartások hosszú felsorolásának kidolgozását: objektív felelősség hatálya alá tartozó, hiba folytán vagy gondatlanságból, illetve szándékosan elkövetett szankcionálandó jogsértések, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A Közösség végrehajtó szerve a választott jogalap, az EUMSZ 33. cikke alapján a következőket javasolta:

—

három nagy kategóriába sorolt szankcionálandó magatartások hosszú felsorolásának kidolgozását: objektív felelősség hatálya alá tartozó, hiba folytán vagy gondatlanságból, illetve szándékosan elkövetett szankcionálandó jogsértések,

| — | „hatékony, visszatartó erejű és arányos” szankciók skálájának megállapítását mindegyik kategória tekintetében, a Bíróság ítélkezési gyakorlata (5) által megerősített kritériumok alapján, |
| --- | --- |

—

„hatékony, visszatartó erejű és arányos” szankciók skálájának megállapítását mindegyik kategória tekintetében, a Bíróság ítélkezési gyakorlata (5) által megerősített kritériumok alapján,

| — | a kiszabható szankciók meghatározását, amelyek mértéke az áru értékének 1 és 30 %-a között változik vagy rögzített, amennyiben a jogsértés meghatározott státusokhoz vagy engedélyekhez kapcsolódik, |
| --- | --- |

—

a kiszabható szankciók meghatározását, amelyek mértéke az áru értékének 1 és 30 %-a között változik vagy rögzített, amennyiben a jogsértés meghatározott státusokhoz vagy engedélyekhez kapcsolódik,

| — | egy, a vámjogszabály megsértése elkövetésének, vagy folytatólagos vagy ismételt jogsértés esetében a jogsértést képező magatartás megszűnésének napjától számított 4 éves elévülési idő bevezetését a büntetéskiszabási hatáskörre vonatkozó időbeli korlátok terén fennálló eltérések megszüntetése érdekében, |
| --- | --- |

—

egy, a vámjogszabály megsértése elkövetésének, vagy folytatólagos vagy ismételt jogsértés esetében a jogsértést képező magatartás megszűnésének napjától számított 4 éves elévülési idő bevezetését a büntetéskiszabási hatáskörre vonatkozó időbeli korlátok terén fennálló eltérések megszüntetése érdekében,

| — | az igazgatási eljárás felfüggesztésére irányuló mechanizmusok bevezetését, amennyiben ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indul, |
| --- | --- |

—

az igazgatási eljárás felfüggesztésére irányuló mechanizmusok bevezetését, amennyiben ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indul,

| — | a tagállamok közötti együttműködés és információcsere ösztönzését. |
| --- | --- |

—

a tagállamok közötti együttműködés és információcsere ösztönzését.

| 3.3. | A javaslatot, amelyet az Európai Bizottság három évvel ezelőtt nyújtott be, az Európai Parlament megvizsgálta, és több tagállam kifogást emelt vele kapcsolatban. A litván parlament azt kifogásolta, hogy „a javaslat választott jogalapja (az EUMSZ 33. cikke) nem hatalmazza fel az Uniót az uniós vámjogszabályok megsértésére és az e jogsértésekért kiszabható szankciókra vonatkozó keret kialakítására irányuló intézkedések elfogadására” (6), mivel az nem felel meg a szubszidiaritás elvének – különösen amennyiben nem teljesíti a hatáskörmegosztás elvének követelményeit –, amely szerint uniós beavatkozásra csak akkor kerül sor, ha az Szerződések jogalapot szolgáltatnak hozzá. |
| --- | --- |

3.3.

A javaslatot, amelyet az Európai Bizottság három évvel ezelőtt nyújtott be, az Európai Parlament megvizsgálta, és több tagállam kifogást emelt vele kapcsolatban. A litván parlament azt kifogásolta, hogy „a javaslat választott jogalapja (az EUMSZ 33. cikke) nem hatalmazza fel az Uniót az uniós vámjogszabályok megsértésére és az e jogsértésekért kiszabható szankciókra vonatkozó keret kialakítására irányuló intézkedések elfogadására” (6), mivel az nem felel meg a szubszidiaritás elvének – különösen amennyiben nem teljesíti a hatáskörmegosztás elvének követelményeit –, amely szerint uniós beavatkozásra csak akkor kerül sor, ha az Szerződések jogalapot szolgáltatnak hozzá.

| 3.4. | Az Európai Parlament ismételten megvizsgálta a javaslatot, és véleményének kidolgozásával Kaja Kallast, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság előadóját bízta meg, aki kérte a jogalap kiterjesztését az EUMSZ 114. cikkére is (7), amely előírja az EGSZB-vel folytatandó kötelező konzultációt, amint az az Európai Parlament IMCO bizottságának elnöke által az EGSZB-nek címzett konzultációs levélben is szerepel. |
| --- | --- |

3.4.

Az Európai Parlament ismételten megvizsgálta a javaslatot, és véleményének kidolgozásával Kaja Kallast, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság előadóját bízta meg, aki kérte a jogalap kiterjesztését az EUMSZ 114. cikkére is (7), amely előírja az EGSZB-vel folytatandó kötelező konzultációt, amint az az Európai Parlament IMCO bizottságának elnöke által az EGSZB-nek címzett konzultációs levélben is szerepel.

| 3.5. | Az EGSZB teljes mértékben egyetért ezzel a döntéssel, és hangsúlyozza egy olyan egységes vámrendszer fontosságát, amely képes értékkel és egységgel felruházni nemcsak a belső piacot, hanem az egész európai társadalmat, amely minden eddiginél nagyobb mértékben törekszik egységes rendszerek alkalmazására. |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB teljes mértékben egyetért ezzel a döntéssel, és hangsúlyozza egy olyan egységes vámrendszer fontosságát, amely képes értékkel és egységgel felruházni nemcsak a belső piacot, hanem az egész európai társadalmat, amely minden eddiginél nagyobb mértékben törekszik egységes rendszerek alkalmazására.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mindig azon a véleményen volt, hogy egy hatékony vámunió az európai integrációs folyamat elengedhetetlen része, amely hozzájárul ahhoz, hogy biztosítható legyen az áruknak a versenyszabályok tiszteletben tartása, valamint a fogyasztók és a környezet maximális védelme mellett történő szabad mozgása. |
| --- | --- |

4.1.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mindig azon a véleményen volt, hogy egy hatékony vámunió az európai integrációs folyamat elengedhetetlen része, amely hozzájárul ahhoz, hogy biztosítható legyen az áruknak a versenyszabályok tiszteletben tartása, valamint a fogyasztók és a környezet maximális védelme mellett történő szabad mozgása.

| 4.2. | Az EGSZB alapvetőnek tartja egy közös megközelítés alkalmazását a jogsértések megelőzése, egyértelmű azonosítása, illetve az azoktól való elrettentés és a szankciók egységes kezelése terén – ideértve a vitarendezési rendszereket is – annak érdekében, hogy az Unió egész területén biztosított legyen az európai jogszabályok egységes és megkülönböztetésektől mentes végrehajtása, amint azt az EUMSZ 3. cikke rögzíti. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB alapvetőnek tartja egy közös megközelítés alkalmazását a jogsértések megelőzése, egyértelmű azonosítása, illetve az azoktól való elrettentés és a szankciók egységes kezelése terén – ideértve a vitarendezési rendszereket is – annak érdekében, hogy az Unió egész területén biztosított legyen az európai jogszabályok egységes és megkülönböztetésektől mentes végrehajtása, amint azt az EUMSZ 3. cikke rögzíti.

| 4.3. | Az EGSZB meggyőződéssel támogatja azon folyamat felgyorsítását, amelynek célja egy olyan egységes irányítású európai vámrendszer kialakítása, amelynek része egy európai vámügynökség, valamint közös igazgatási és igazságszolgáltatási szervek – például egy európai vámügyi törvényszék (8) – felállítása (9) a jogsértésekre vonatkozó egységes rendszer és egy, a megelőzési rendszerek előzetes aktiválásával és a költséges, a közösségi kereskedelemre nézve hátrányos jogviták csökkentésére/kiküszöbölésére irányuló vitarendezési rendszerekkel kiegészített egységes szankciórendszer alkalmazásának észak-amerikai példája alapján. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB meggyőződéssel támogatja azon folyamat felgyorsítását, amelynek célja egy olyan egységes irányítású európai vámrendszer kialakítása, amelynek része egy európai vámügynökség, valamint közös igazgatási és igazságszolgáltatási szervek – például egy európai vámügyi törvényszék (8) – felállítása (9) a jogsértésekre vonatkozó egységes rendszer és egy, a megelőzési rendszerek előzetes aktiválásával és a költséges, a közösségi kereskedelemre nézve hátrányos jogviták csökkentésére/kiküszöbölésére irányuló vitarendezési rendszerekkel kiegészített egységes szankciórendszer alkalmazásának észak-amerikai példája alapján.

| 4.4. | Az EGSZB véleménye szerint az európai vámjogszabályok egységes végrehajtásának ki kell terjednie a gazdasági szereplők jogvitáinak szakaszára – mind a belső piac, mind a nemzetközi piac szempontjából –, valamint az előzetes megelőzési megközelítésre, amely az azonosításhoz kapcsolódó nagy mennyiségű bürokratikus munka elkerülése érdekében egyértelmű és megerősített telematikai ikt-megoldásokon alapul. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB véleménye szerint az európai vámjogszabályok egységes végrehajtásának ki kell terjednie a gazdasági szereplők jogvitáinak szakaszára – mind a belső piac, mind a nemzetközi piac szempontjából –, valamint az előzetes megelőzési megközelítésre, amely az azonosításhoz kapcsolódó nagy mennyiségű bürokratikus munka elkerülése érdekében egyértelmű és megerősített telematikai ikt-megoldásokon alapul.

| 4.4.1. | Az EGSZB ismét kiemeli, hogy „nagy jelentőséget tulajdonít az egységes, átlátható, hatékony, eredményes [...] eljárásokon alapuló egységes vámpolitikának, amelynek segítségével az Európai Unió meg tudja állni helyét a globális versenyben, és amelynek révén meg lehet védeni a gazdaság és az európai fogyasztók jogait és biztonságát, valamint a szellemi tulajdont [...]” (10). |
| --- | --- |

4.4.1.

Az EGSZB ismét kiemeli, hogy „nagy jelentőséget tulajdonít az egységes, átlátható, hatékony, eredményes [...] eljárásokon alapuló egységes vámpolitikának, amelynek segítségével az Európai Unió meg tudja állni helyét a globális versenyben, és amelynek révén meg lehet védeni a gazdaság és az európai fogyasztók jogait és biztonságát, valamint a szellemi tulajdont [...]” (10).

| 4.5. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy bármely, jogsértésekkel, vitarendezéssel és szankciókkal kapcsolatos európai rendszert a jogszabályok általános végrehajtási rendszerének részét képező valamennyi egyéb elemet (felügyelet, ellenőrzés, vizsgálat és nyomon követés) magában foglaló intézkedéseknek kell kísérniük. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy bármely, jogsértésekkel, vitarendezéssel és szankciókkal kapcsolatos európai rendszert a jogszabályok általános végrehajtási rendszerének részét képező valamennyi egyéb elemet (felügyelet, ellenőrzés, vizsgálat és nyomon követés) magában foglaló intézkedéseknek kell kísérniük.

| 4.6. | Az EGSZB alapvetőnek tartja, hogy az Unió egész területén egységes módon biztosítsák a szabályozási és jogalkalmazási biztonságot egy, a – pontosan meghatározott kategóriákba sorolt – jogsértések észlelésére és az elkövetőknek való betudására szolgáló, a jogsértések súlyosságával arányos polgári és nem büntetőjogi szankciókat – és nem pénzügyi szankciók lehetőségét is –, valamint közös minimális és maximális határértékeket magában foglaló egységes rendszeren keresztül. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB alapvetőnek tartja, hogy az Unió egész területén egységes módon biztosítsák a szabályozási és jogalkalmazási biztonságot egy, a – pontosan meghatározott kategóriákba sorolt – jogsértések észlelésére és az elkövetőknek való betudására szolgáló, a jogsértések súlyosságával arányos polgári és nem büntetőjogi szankciókat – és nem pénzügyi szankciók lehetőségét is –, valamint közös minimális és maximális határértékeket magában foglaló egységes rendszeren keresztül.

| 4.7. | Az EGSZB úgy véli, hogy a közös vámjogszabályok megsértésével és a szankciókkal kapcsolatos rendszerek konvergenciája felé tett első lépésnek:






  — | össze kell hangolnia az elévülési időt a vámtartozásról szóló értesítés 3 éves elévülési idejével, amint azt a vámkódex előírja, |
| --- | --- | --- |

4.7.

Az EGSZB úgy véli, hogy a közös vámjogszabályok megsértésével és a szankciókkal kapcsolatos rendszerek konvergenciája felé tett első lépésnek:

—

össze kell hangolnia az elévülési időt a vámtartozásról szóló értesítés 3 éves elévülési idejével, amint azt a vámkódex előírja,

| — | biztosítania kell, hogy a jogsértéseket a vétkesség mértékének megfelelően szankcionálják, |
| --- | --- |

—

biztosítania kell, hogy a jogsértéseket a vétkesség mértékének megfelelően szankcionálják,

| — | a pénzügyi szankciókat arányosan, az áruk értéke helyett a meg nem fizetett vámok alapján kell megállapítania. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi szankciókat arányosan, az áruk értéke helyett a meg nem fizetett vámok alapján kell megállapítania.

| 4.8. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egy közös stratégia alapján és a közösségi programok erőteljes támogatásával biztosítani kell az európai piacfelügyeleti rendszeren belül működő különböző adatbankok közötti teljes interoperabilitást a jogsértésektől való visszatartó hatás fokozása, az információk különböző hatóságok közötti, különböző szinteken történő valós idejű megosztásának biztosítása – különösen súlyos jogsértések és szankciók esetén –, valamint a tiltott kereskedelem elleni küzdelem megerősítése és a jogszerű kereskedelemmel kapcsolatos eljárások egyszerűsítése érdekében. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egy közös stratégia alapján és a közösségi programok erőteljes támogatásával biztosítani kell az európai piacfelügyeleti rendszeren belül működő különböző adatbankok közötti teljes interoperabilitást a jogsértésektől való visszatartó hatás fokozása, az információk különböző hatóságok közötti, különböző szinteken történő valós idejű megosztásának biztosítása – különösen súlyos jogsértések és szankciók esetén –, valamint a tiltott kereskedelem elleni küzdelem megerősítése és a jogszerű kereskedelemmel kapcsolatos eljárások egyszerűsítése érdekében.

| 4.9. | A Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően az EGSZB támogathatónak ítéli, hogy a 33. cikken kívül a 114. cikket is beillesszék a javaslat jogalapjába, amennyiben az EUMSZ 114. cikke szerinti intézkedések a vizsgált jogalkotási javaslat szellemével összhangban a belső piac működési feltételeinek javítására irányulnak és segítenek kiküszöbölni a verseny torzulásait. |
| --- | --- |

4.9.

A Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően az EGSZB támogathatónak ítéli, hogy a 33. cikken kívül a 114. cikket is beillesszék a javaslat jogalapjába, amennyiben az EUMSZ 114. cikke szerinti intézkedések a vizsgált jogalkotási javaslat szellemével összhangban a belső piac működési feltételeinek javítására irányulnak és segítenek kiküszöbölni a verseny torzulásait.

| 4.10. | Az EGSZB kéri, hogy – egy tényleges uniós vámrendszer bevezetéséig – erősítsék meg a képzésre, a szakképzett emberi erőforrások fejlesztésére és a közösségi szabályozási keret irányítási kapacitásának bővítésére irányuló uniós fellépéseket többek között az igazgatási kapacitás beavatkozásai és egy olyan közös vámügyi beavatkozási szerv létrehozása által, amely biztosítja a szankció- és vitarendezési rendszerek egységes alkalmazását. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB kéri, hogy – egy tényleges uniós vámrendszer bevezetéséig – erősítsék meg a képzésre, a szakképzett emberi erőforrások fejlesztésére és a közösségi szabályozási keret irányítási kapacitásának bővítésére irányuló uniós fellépéseket többek között az igazgatási kapacitás beavatkozásai és egy olyan közös vámügyi beavatkozási szerv létrehozása által, amely biztosítja a szankció- és vitarendezési rendszerek egységes alkalmazását.

| 4.11. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy egy valódi európai vámügynökség és egy európai vámügyi törvényszék felállítására, illetve egy hatékony és eredményes közös vámügyi joganyag kidolgozására irányuló folyamat következő szakaszainak mérlegelése érdekében az Európai Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az EGSZB-nek kétévente benyújtandó jelentésbe ne csak a tagállamok végrehajtási téren tapasztalt konvergenciaszintjének értékelését építsék be, hanem mindenekelőtt egy összefoglaló áttekintést a vámjogi szankciók legfőbb teljesítménymutatóiról, a bevált gyakorlatok terjesztéséről, a kapcsolódó szolgáltatások hatékonyságáról, az elfogadott közösségi szabályozási keret hatékonyságáról. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy egy valódi európai vámügynökség és egy európai vámügyi törvényszék felállítására, illetve egy hatékony és eredményes közös vámügyi joganyag kidolgozására irányuló folyamat következő szakaszainak mérlegelése érdekében az Európai Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az EGSZB-nek kétévente benyújtandó jelentésbe ne csak a tagállamok végrehajtási téren tapasztalt konvergenciaszintjének értékelését építsék be, hanem mindenekelőtt egy összefoglaló áttekintést a vámjogi szankciók legfőbb teljesítménymutatóiról, a bevált gyakorlatok terjesztéséről, a kapcsolódó szolgáltatások hatékonyságáról, az elfogadott közösségi szabályozási keret hatékonyságáról.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Vö. Analysis and effects of the different Member States’ customs sanctioning systems (Az egyes tagállamok eltérő vámjogiszankció-rendszereinek elemzése és hatásai). PE 569.990 – 2016. január.

1

Analysis and effects of the different Member States’ customs sanctioning systems

(2)  Jelenleg.

2

(3)  Lásd: HL C 229., 2012.7.31., 68. o.

3

(4)  Lásd az EGSZB következő véleményeit: HL C 229., 2012.7.31., 68. o. és HL C 251., 2015.7.31., 25. o.

4

(5)  Vö. a Bíróság ítélete, C-382/92 és C-91/02.

5

(6)  Vö. a Litván Köztársaság parlamentje – Az európai ügyekkel foglalkozó bizottság következtetései, ES-14-51. számú dokumentum, 2014.7.9., 100-P-71.

6

Az európai ügyekkel foglalkozó bizottság következtetései

(7)  Ennélfogva az EUMSZ 33. cikke képezi a vámhatóságok együttműködési keretének helyes jogalapját. Az EUMSZ 114. cikke a belső piacra vonatkozó harmonizációs intézkedések elfogadásához alkalmazott jogalap. Az e cikk szerinti harmonizációs intézkedések előfeltétele, hogy a tagállamok jogszabályai között olyan eltérések álljanak fenn, amelyek alkalmasak a belső piacon folyó kereskedelem megzavarására.

7

(8)  A referenciául szolgáló modell az Egyesült Államok Nemzetközi Kereskedelmi Bírósága lehetne. „A vámügyi bíróságokról szóló 1980. évi törvény átfogó rendszert alakít ki a behozatali ügyletekből és a nemzetközi kereskedelmet befolyásoló szövetségi ügyletekből fakadó polgári eljárások bírósági felülvizsgálatára.”

8

(9)  A feltevés jogilag életképes az EUMSZ 257. cikke szerinti szabályok alapján, amelyeket már alkalmaztak a Közszolgálati Törvényszék – vagyis az európai munkavállalók munkaügyi bírósága – esetében, és várhatóan alkalmazzák majd egy védjegyekkel és szabadalmakkal foglalkozó európai törvényszék létrehozásakor is.

9

(10)  Lásd az EGSZB véleményét: HL C 271., 2013.9.19., 66. o.

10

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/62

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról

[COM(2016) 198 final – 2016/0107 (COD)]

(2016/C 487/09)

| Előadó: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Petru Sorin DANDEA |

Előadó:

Victor ALISTAR

Társelőadó:

Petru Sorin DANDEA

| Felkérés: | Európai Parlament, 28/04/2016
  Tanács, 28/04/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikkének (1) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 08/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 204/7/16 |

Felkérés:

Európai Parlament, 28/04/2016

Tanács, 28/04/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikkének (1) bekezdése

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

08/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

204/7/16

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatát, amely az országonkénti jelentéstétel révén átláthatóbbá kívánja tenni az adórendszereket, és úgy véli, hogy ez az intézkedés természeténél fogva megerősítheti a polgárok Európai Unióba vetett bizalmát. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatát, amely az országonkénti jelentéstétel révén átláthatóbbá kívánja tenni az adórendszereket, és úgy véli, hogy ez az intézkedés természeténél fogva megerősítheti a polgárok Európai Unióba vetett bizalmát.

| 1.2. | Az adórendszerek átláthatósága hasznos eszköz ahhoz, hogy biztosítsa annak elismerését, hogy a multinacionális vállalkozások hozzájárulnak azon országok államháztartási bevételeihez, ahol tevékenységüket kifejtik. |
| --- | --- |

1.2.

Az adórendszerek átláthatósága hasznos eszköz ahhoz, hogy biztosítsa annak elismerését, hogy a multinacionális vállalkozások hozzájárulnak azon országok államháztartási bevételeihez, ahol tevékenységüket kifejtik.

| 1.3. | Az EGSZB megállapítja, hogy az adófizetési kötelezettség betartására vonatkozó konkrét – más jogszabályok által uniós és tagállami szinten, valamint a tőkepiacok szintjén már meghatározott – adatok országonkénti rendszer keretében történő közzétételét mind a közvélemény, mind az üzleti világ kéri. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB megállapítja, hogy az adófizetési kötelezettség betartására vonatkozó konkrét – más jogszabályok által uniós és tagállami szinten, valamint a tőkepiacok szintjén már meghatározott – adatok országonkénti rendszer keretében történő közzétételét mind a közvélemény, mind az üzleti világ kéri.

| 1.4. | A tisztességes versenynek kedvező feltételek akkor biztosíthatók, ha az egységes uniós piacon realizált nyereség vonatkozásában egyaránt méltányos adóteher érvényesül az egységes piacon működő valamennyi szereplő esetében, világpiaci szerveződési módjuktól függetlenül. |
| --- | --- |

1.4.

A tisztességes versenynek kedvező feltételek akkor biztosíthatók, ha az egységes uniós piacon realizált nyereség vonatkozásában egyaránt méltányos adóteher érvényesül az egységes piacon működő valamennyi szereplő esetében, világpiaci szerveződési módjuktól függetlenül.

| 1.5. | Habár az Európai Bizottság által javasolt előírások minimálisak és az OECD által javasoltnál korlátozottabbak a bejelentendő adatokat illetően, az irányelvjavaslat előírja az adatok közzétételét, hogy ezáltal ügyeljen arra, hogy az érintett vállalkozások megfeleljenek szakmai etikai nyilatkozataiknak és az Európai Unió valamennyi fogyasztójával, partnerével és adófizetőjével szembeni társadalmi felelősségüknek. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a szolgáltatandó adatok körének meg kell egyeznie az EU és a legtöbb tagállam által már elfogadott BEPS-előírásokban meghatározott adatokéval, tekintettel arra, hogy a vizsgálat tárgyát képező jogszabály az átláthatóság elvére utal, és nem célja a múltban vállalt nemzetközi kötelezettségek enyhítése. |
| --- | --- |

1.5.

Habár az Európai Bizottság által javasolt előírások minimálisak és az OECD által javasoltnál korlátozottabbak a bejelentendő adatokat illetően, az irányelvjavaslat előírja az adatok közzétételét, hogy ezáltal ügyeljen arra, hogy az érintett vállalkozások megfeleljenek szakmai etikai nyilatkozataiknak és az Európai Unió valamennyi fogyasztójával, partnerével és adófizetőjével szembeni társadalmi felelősségüknek. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a szolgáltatandó adatok körének meg kell egyeznie az EU és a legtöbb tagállam által már elfogadott BEPS-előírásokban meghatározott adatokéval, tekintettel arra, hogy a vizsgálat tárgyát képező jogszabály az átláthatóság elvére utal, és nem célja a múltban vállalt nemzetközi kötelezettségek enyhítése.

| 1.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság adókikerülés elleni intézkedéscsomagjában található szabályozásoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az adózási kötelezettségeiknek becsületesen eleget tevő nagyvállalatok vagy multinacionális vállalkozások ne kerüljenek hátrányos helyzetbe a más multinacionális vállalkozások által alkalmazott agresszív adótervezési technikák miatt. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság adókikerülés elleni intézkedéscsomagjában található szabályozásoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az adózási kötelezettségeiknek becsületesen eleget tevő nagyvállalatok vagy multinacionális vállalkozások ne kerüljenek hátrányos helyzetbe a más multinacionális vállalkozások által alkalmazott agresszív adótervezési technikák miatt.

| 1.7. | Az EGSZB javasolja, hogy a közzétételre az Európai Unió hivatalos nyelvei közül valamelyik nemzetközileg általánosan használt nyelven kerüljön sor, hogy a nagyközönség tényleges hozzáférést kapjon az egységes piac egészét érintő adatokhoz. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB javasolja, hogy a közzétételre az Európai Unió hivatalos nyelvei közül valamelyik nemzetközileg általánosan használt nyelven kerüljön sor, hogy a nagyközönség tényleges hozzáférést kapjon az egységes piac egészét érintő adatokhoz.

| 1.8. | Az adatok európai uniós szinten történő közzétételével és kezelésével kapcsolatos adminisztratív teher egyszerűsítése érdekében az EGSZB úgy véli, hogy kötelezni kell a tagállamokat az országonkénti jelentéstételt tartalmazó nyilvántartás vezetésére, amelyhez uniós szinten egységes rendszer társulna. |
| --- | --- |

1.8.

Az adatok európai uniós szinten történő közzétételével és kezelésével kapcsolatos adminisztratív teher egyszerűsítése érdekében az EGSZB úgy véli, hogy kötelezni kell a tagállamokat az országonkénti jelentéstételt tartalmazó nyilvántartás vezetésére, amelyhez uniós szinten egységes rendszer társulna.

| 1.9. | A tagállamok és az Európai Bizottság által a nyílt kormányzati partnerség (OGP) keretében vállalt kötelezettségeknek megfelelően az adatok portálon való közzétételének nyílt rendszer keretében kell történnie, amely elősegíti a civil társadalomnak és a vállalkozásoknak a rendszerhez való hozzáférését, és megkönnyíti annak használatát. |
| --- | --- |

1.9.

A tagállamok és az Európai Bizottság által a nyílt kormányzati partnerség (OGP) keretében vállalt kötelezettségeknek megfelelően az adatok portálon való közzétételének nyílt rendszer keretében kell történnie, amely elősegíti a civil társadalomnak és a vállalkozásoknak a rendszerhez való hozzáférését, és megkönnyíti annak használatát.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy a lényegi problémák megoldásához az Európai Bizottságnak ambiciózusabb intézkedéscsomagot kell benyújtania, amely folytatja a jelenlegi adóharmonizációs intézkedést, és ügyel arra, hogy a tagállamok programjaihoz, szociális védelméhez és gazdasági növekedéséhez szükséges forrásokat hatékony, arányos és nem diszkriminatív módon gyűjtsék be, elkerülve mind az adóalap-eróziót, mind pedig a visszaélések kockázatát és a túlzott adóztatást egyes joghatóságokban. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB úgy véli, hogy a lényegi problémák megoldásához az Európai Bizottságnak ambiciózusabb intézkedéscsomagot kell benyújtania, amely folytatja a jelenlegi adóharmonizációs intézkedést, és ügyel arra, hogy a tagállamok programjaihoz, szociális védelméhez és gazdasági növekedéséhez szükséges forrásokat hatékony, arányos és nem diszkriminatív módon gyűjtsék be, elkerülve mind az adóalap-eróziót, mind pedig a visszaélések kockázatát és a túlzott adóztatást egyes joghatóságokban.

| 1.11. | Az EGSZB úgy véli, hogy a 750 millió eurós korlát túl magas, és kéri annak csökkentését, vagy olyan ütemterv megállapítását, amely lehetővé teszi a küszöb fokozatos csökkentését. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB úgy véli, hogy a 750 millió eurós korlát túl magas, és kéri annak csökkentését, vagy olyan ütemterv megállapítását, amely lehetővé teszi a küszöb fokozatos csökkentését.

| 1.12. | Világosabb kritériumokat kell megállapítani a jó adóügyi kormányzás meghatározásához és azon joghatóságok számbavétele érdekében, amelyek nem felelnek meg ezeknek a kritériumoknak. |
| --- | --- |

1.12.

Világosabb kritériumokat kell megállapítani a jó adóügyi kormányzás meghatározásához és azon joghatóságok számbavétele érdekében, amelyek nem felelnek meg ezeknek a kritériumoknak.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1. | 2016 márciusában az Európai Bizottság közleményt adott ki (1), amely egy a számviteli irányelvet módosító irányelvtervezetet is tartalmaz (2). Az irányelvtervezetet az Európai Bizottság adókikerülés elleni, 2016 márciusában benyújtott intézkedéscsomagjának keretében jelentették be az átláthatóbb, méltányosabb és hatékonyabb társaságiadó-rendszert célzó cselekvési terv (3) címén. |
| --- | --- |

2.1.

2016 márciusában az Európai Bizottság közleményt adott ki (1), amely egy a számviteli irányelvet módosító irányelvtervezetet is tartalmaz (2). Az irányelvtervezetet az Európai Bizottság adókikerülés elleni, 2016 márciusában benyújtott intézkedéscsomagjának keretében jelentették be az átláthatóbb, méltányosabb és hatékonyabb társaságiadó-rendszert célzó cselekvési terv (3) címén.

| 2.2. | Az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelem az Európai Bizottság egyik prioritása. Az Európai Bizottság a benyújtott javaslattal azon elv alkalmazását kívánja biztosítani, amely szerint a nyereséget abban az országban kell adóztatni, ahol az keletkezett. |
| --- | --- |

2.2.

Az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelem az Európai Bizottság egyik prioritása. Az Európai Bizottság a benyújtott javaslattal azon elv alkalmazását kívánja biztosítani, amely szerint a nyereséget abban az országban kell adóztatni, ahol az keletkezett.

| 2.3. | A javasolt irányelv előírja a 750 millió eurónál nagyobb árbevételt elérő multinacionális vállalkozások számára, hogy országonkénti jelentés keretében hozzák nyilvánosságra az általuk fizetett nyereségadót és az egyéb releváns adójellegű információkat. |
| --- | --- |

2.3.

A javasolt irányelv előírja a 750 millió eurónál nagyobb árbevételt elérő multinacionális vállalkozások számára, hogy országonkénti jelentés keretében hozzák nyilvánosságra az általuk fizetett nyereségadót és az egyéb releváns adójellegű információkat.

| 2.4. | Az irányelvjavaslat semmilyen új kötelezettséget sem ró a kis- és mikrovállalkozásokra az általuk megfizetett nyereségadó tekintetében. |
| --- | --- |

2.4.

Az irányelvjavaslat semmilyen új kötelezettséget sem ró a kis- és mikrovállalkozásokra az általuk megfizetett nyereségadó tekintetében.

| 2.5. | A 2013/34/EU irányelv módosításáról szóló irányelvjavaslat intézkedéseket tartalmaz az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS – base erosion and profit shifting) elleni küzdelem érdekében elfogadott OECD cselekvési terv 13. fellépésének (4) tagállami szinten történő egységes bevezetésére. Ezek a rendelkezések a tagállami adóhatóságok közötti automatikus információcsere-mechanizmus javítására vonatkoznak, és az információcsere tárgyát képező adattípusok körébe sorolják a multinacionális vállalatok üzleti év végi eredményeivel kapcsolatos adatokat is. |
| --- | --- |

2.5.

A 2013/34/EU irányelv módosításáról szóló irányelvjavaslat intézkedéseket tartalmaz az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS – base erosion and profit shifting) elleni küzdelem érdekében elfogadott OECD cselekvési terv 13. fellépésének (4) tagállami szinten történő egységes bevezetésére. Ezek a rendelkezések a tagállami adóhatóságok közötti automatikus információcsere-mechanizmus javítására vonatkoznak, és az információcsere tárgyát képező adattípusok körébe sorolják a multinacionális vállalatok üzleti év végi eredményeivel kapcsolatos adatokat is.

| 2.6. | Az Európai Bizottság javaslata választ ad az Európai Parlament arra vonatkozó kéréseire, hogy az Európai Unió szintjén a társasági adóra vonatkozóan országonkénti jelentéstételi rendszert vezessenek be. |
| --- | --- |

2.6.

Az Európai Bizottság javaslata választ ad az Európai Parlament arra vonatkozó kéréseire, hogy az Európai Unió szintjén a társasági adóra vonatkozóan országonkénti jelentéstételi rendszert vezessenek be.

| 2.7. | 2015 júniusa és decembere között az Európai Bizottság szolgálatai széles körű konzultációt végeztek az országonkénti jelentéstételi rendszer bevezetésére vonatkozó javaslatokkal kapcsolatban. A konzultációban részt vevő 400 szereplő között vállalkozások, ágazati szakmai szövetségek, nem kormányzati szervezetek, polgárok és vitacsoportok voltak. A nyilvános konzultációra reagáló legtöbb egyéni válaszadó szorgalmazta, hogy az EU járjon elöl a vitában, és szükség esetén fogalmazzon meg az országonkénti jelentéstételre vonatkozó jelenlegi nemzetközi kezdeményezéseknél akár előremutatóbb javaslatokat is. A válaszadó vállalkozások többsége egy olyan országonkénti jelentéstételi rendszer mellett tette le a voksát, amely összhangban van az OECD BEPS-előírásaival. |
| --- | --- |

2.7.

2015 júniusa és decembere között az Európai Bizottság szolgálatai széles körű konzultációt végeztek az országonkénti jelentéstételi rendszer bevezetésére vonatkozó javaslatokkal kapcsolatban. A konzultációban részt vevő 400 szereplő között vállalkozások, ágazati szakmai szövetségek, nem kormányzati szervezetek, polgárok és vitacsoportok voltak. A nyilvános konzultációra reagáló legtöbb egyéni válaszadó szorgalmazta, hogy az EU járjon elöl a vitában, és szükség esetén fogalmazzon meg az országonkénti jelentéstételre vonatkozó jelenlegi nemzetközi kezdeményezéseknél akár előremutatóbb javaslatokat is. A válaszadó vállalkozások többsége egy olyan országonkénti jelentéstételi rendszer mellett tette le a voksát, amely összhangban van az OECD BEPS-előírásaival.

| 2.8. | A javaslat a Szabályozói Ellenőrzési Testület által kedvezően fogadott és a testület véleményét követően több tekintetben módosított hatáselemzésen alapul. |
| --- | --- |

2.8.

A javaslat a Szabályozói Ellenőrzési Testület által kedvezően fogadott és a testület véleményét követően több tekintetben módosított hatáselemzésen alapul.

| 2.9. | Az Európai Bizottság úgy véli, hogy körülbelül 6 000 vállalkozásnak kellene országokra lebontott jelentést készítenie amiatt, hogy tevékenységet folytat az Európai Unióban. Közülük mintegy 2 000 rendelkezik az Unió területén székhellyel, ami az összesen 7,5 millió európai vállalkozásnak csupán töredéke. |
| --- | --- |

2.9.

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy körülbelül 6 000 vállalkozásnak kellene országokra lebontott jelentést készítenie amiatt, hogy tevékenységet folytat az Európai Unióban. Közülük mintegy 2 000 rendelkezik az Unió területén székhellyel, ami az összesen 7,5 millió európai vállalkozásnak csupán töredéke.

3.   Általános és konkrét megjegyzések

| 3.1. | Az irányelvjavaslat az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos, az agresszív adótervezés elleni világszintű küzdelmet célzó cselekvési tervében (5) meghatározott szabályok egységes alkalmazására szólít fel minden tagállamban. Amint azt az EGSZB korábbi véleményeiben (6) már kiemelte, üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, és támogatja az általa kifejtett erőfeszítést, amelynek célja az egyes multinacionális vállalatok által gyakorolt és becslések szerint a tagállamok adóalapját évi több tízmilliárd euróval csökkentő agresszív adótervezés elleni küzdelem. |
| --- | --- |

3.1.

Az irányelvjavaslat az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos, az agresszív adótervezés elleni világszintű küzdelmet célzó cselekvési tervében (5) meghatározott szabályok egységes alkalmazására szólít fel minden tagállamban. Amint azt az EGSZB korábbi véleményeiben (6) már kiemelte, üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, és támogatja az általa kifejtett erőfeszítést, amelynek célja az egyes multinacionális vállalatok által gyakorolt és becslések szerint a tagállamok adóalapját évi több tízmilliárd euróval csökkentő agresszív adótervezés elleni küzdelem.

| 3.2. | Az Európai Bizottság adókikerülés elleni intézkedéscsomagja hozzájárul az adózással kapcsolatos gyakorlatok átláthatóságának megerősítéséhez, és jogos nyomást hoz létre a verseny és a gazdasági teljesítmény méltányos keretének biztosítása érdekében azon vállalatok között, amelyeknek módjukban áll adótervezést végezni, illetve azok között, amelyek kizárólag a belső piacon működnek. A vizsgálat tárgyát képező irányelv nem az adóztatási elveket módosítja, hanem alkalmazásuk tekintetében biztosít nagyobb átláthatóságot az európai közvélemény által a luxemburgi kiszivárogtatásokkal (Luxleaks) és a panamai iratokkal kapcsolatos botrányokat követően kifejezett kérésnek megfelelően. |
| --- | --- |

3.2.

Az Európai Bizottság adókikerülés elleni intézkedéscsomagja hozzájárul az adózással kapcsolatos gyakorlatok átláthatóságának megerősítéséhez, és jogos nyomást hoz létre a verseny és a gazdasági teljesítmény méltányos keretének biztosítása érdekében azon vállalatok között, amelyeknek módjukban áll adótervezést végezni, illetve azok között, amelyek kizárólag a belső piacon működnek. A vizsgálat tárgyát képező irányelv nem az adóztatási elveket módosítja, hanem alkalmazásuk tekintetében biztosít nagyobb átláthatóságot az európai közvélemény által a luxemburgi kiszivárogtatásokkal (Luxleaks) és a panamai iratokkal kapcsolatos botrányokat követően kifejezett kérésnek megfelelően.

| 3.3. | Az irányelvjavaslat a multinacionális vállalkozások 85–90 %-át kizárja alkalmazási köréből azáltal, hogy 750 millió euróban állapítja meg azt a küszöböt, amely fölött országonkénti jelentést kell készíteni. Az EGSZB úgy véli, hogy ez a küszöb túl magas és diszkriminatív. Mivel a multinacionális vállalkozások többsége az irányelv alkalmazási körén kívül marad, ez csökkentheti az irányelv alkalmazásától várt hatásokat. |
| --- | --- |

3.3.

Az irányelvjavaslat a multinacionális vállalkozások 85–90 %-át kizárja alkalmazási köréből azáltal, hogy 750 millió euróban állapítja meg azt a küszöböt, amely fölött országonkénti jelentést kell készíteni. Az EGSZB úgy véli, hogy ez a küszöb túl magas és diszkriminatív. Mivel a multinacionális vállalkozások többsége az irányelv alkalmazási körén kívül marad, ez csökkentheti az irányelv alkalmazásától várt hatásokat.

| 3.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy a 750 millió eurós küszöböt fokozatosan csökkenteni kell, és ennek érdekében – időközi hatástanulmányt követően – ütemtervet kell megállapítani. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB úgy véli, hogy a 750 millió eurós küszöböt fokozatosan csökkenteni kell, és ennek érdekében – időközi hatástanulmányt követően – ütemtervet kell megállapítani.

| 3.5. | Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy az országonkénti jelentés az irányelvjavaslat 48c. cikkében felsorolt információtípusokat tartalmazza. Az EGSZB úgy gondolja, hogy ebbe az információkategóriába a vállalkozásoknak a 48 g. cikkben található jegyzéken szereplő adójoghatóságok területén esetlegesen végzett műveletekre vonatkozóan tett nyilatkozatát is be kellene venni. Ennek megfelelően – annak érdekében, hogy az irányelv alkalmazása meghozza a várt eredményeket – a bejelentendő információtípusokat tartalmazó, fent említett cikkben foglalt jegyzéknek a vállalkozás eszközeire és értékesítéseire vonatkozó adatokat, valamint leányvállalatainak és fióktelepeinek jegyzékét is tartalmaznia kell az OECD BEPS-előírása ajánlásának megfelelően. |
| --- | --- |

3.5.

Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy az országonkénti jelentés az irányelvjavaslat 48c. cikkében felsorolt információtípusokat tartalmazza. Az EGSZB úgy gondolja, hogy ebbe az információkategóriába a vállalkozásoknak a 48 g. cikkben található jegyzéken szereplő adójoghatóságok területén esetlegesen végzett műveletekre vonatkozóan tett nyilatkozatát is be kellene venni. Ennek megfelelően – annak érdekében, hogy az irányelv alkalmazása meghozza a várt eredményeket – a bejelentendő információtípusokat tartalmazó, fent említett cikkben foglalt jegyzéknek a vállalkozás eszközeire és értékesítéseire vonatkozó adatokat, valamint leányvállalatainak és fióktelepeinek jegyzékét is tartalmaznia kell az OECD BEPS-előírása ajánlásának megfelelően.

| 3.6. | Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy az országonkénti jelentéstétel részletes legyen, és külön mutassa be azon tagállamokra vonatkozóan a pénzügyi kimutatásokat, amelyekben az anyavállalat fióktelepekkel vagy leányvállalatokkal rendelkezik. Az Európai Unión kívül található joghatóságok esetében az irányelvjavaslat az információk összesített bemutatását írja elő. Az EGSZB úgy gondolja, hogy az adatok összesített módon történő bemutatása elrejtheti az agresszív adótervezéssel kapcsolatos esetleges konkrét műveleteket, ami csökkentheti az irányelv alkalmazásának hatékonyságát. Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy írja elő, hogy az országonkénti jelentéstételt minden olyan adójoghatóságra vonatkozóan részletesen tegyék közzé, amelyekben az anyavállalat fióktelepekkel vagy leányvállalatokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

3.6.

Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy az országonkénti jelentéstétel részletes legyen, és külön mutassa be azon tagállamokra vonatkozóan a pénzügyi kimutatásokat, amelyekben az anyavállalat fióktelepekkel vagy leányvállalatokkal rendelkezik. Az Európai Unión kívül található joghatóságok esetében az irányelvjavaslat az információk összesített bemutatását írja elő. Az EGSZB úgy gondolja, hogy az adatok összesített módon történő bemutatása elrejtheti az agresszív adótervezéssel kapcsolatos esetleges konkrét műveleteket, ami csökkentheti az irányelv alkalmazásának hatékonyságát. Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy írja elő, hogy az országonkénti jelentéstételt minden olyan adójoghatóságra vonatkozóan részletesen tegyék közzé, amelyekben az anyavállalat fióktelepekkel vagy leányvállalatokkal rendelkezik.

| 3.7. | Az irányelvjavaslat 48 g. cikke azon adójoghatóságok jegyzékének összeállítására is kitér, amelyek nem működnek együtt, vagy nem tartják tiszteletben a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó szabályokat. Az EGSZB támogatta azt az elképzelést, hogy állítsák össze a jó adóügyi kormányzás szabályainak alkalmazását elutasító joghatóságok uniós jegyzékét (7). Jelenleg a tagállamok többsége saját jegyzékkel rendelkezik és saját szankciórendszert alkalmaz az ilyen joghatóságokkal folytatott pénzügyi tranzakciók tekintetében. Az EGSZB úgy véli, hogy az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelemben sokkal hatékonyabb eszköz lenne egy olyan uniós jegyzék, amely pontos kritériumokat határoz meg a renitens joghatóságok azonosítására, és az összes tagállam által egységesen alkalmazandó szankciókat tartalmaz. Ennek megfelelően az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által a stratégiában ismertetett intézkedésekkel. |
| --- | --- |

3.7.

Az irányelvjavaslat 48 g. cikke azon adójoghatóságok jegyzékének összeállítására is kitér, amelyek nem működnek együtt, vagy nem tartják tiszteletben a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó szabályokat. Az EGSZB támogatta azt az elképzelést, hogy állítsák össze a jó adóügyi kormányzás szabályainak alkalmazását elutasító joghatóságok uniós jegyzékét (7). Jelenleg a tagállamok többsége saját jegyzékkel rendelkezik és saját szankciórendszert alkalmaz az ilyen joghatóságokkal folytatott pénzügyi tranzakciók tekintetében. Az EGSZB úgy véli, hogy az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelemben sokkal hatékonyabb eszköz lenne egy olyan uniós jegyzék, amely pontos kritériumokat határoz meg a renitens joghatóságok azonosítására, és az összes tagállam által egységesen alkalmazandó szankciókat tartalmaz. Ennek megfelelően az EGSZB egyetért az Európai Bizottság által a stratégiában ismertetett intézkedésekkel.

| 3.8. | A vállalkozások adózási átláthatóságának javítására vonatkozó közpolitikai cél elérése érdekében az EGSZB a tagállamok adóhatóságai által kezelt, nyilvános nemzeti nyilvántartás létrehozását javasolja, hogy az országonkénti jelentések korlátozás nélkül hozzáférhetők legyenek. Ezzel összefüggésben – a munkafolyamat elősegítése és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében – az EGSZB azt javasolja, hogy az irányelv szabványos közös formátumot állapítson meg tagállami szinten, amely nyílt rendszer szerint teszi lehetővé az adatok kezelését a nyílt kormányzati partnerség keretében vállalt kötelezettségeknek megfelelően. |
| --- | --- |

3.8.

A vállalkozások adózási átláthatóságának javítására vonatkozó közpolitikai cél elérése érdekében az EGSZB a tagállamok adóhatóságai által kezelt, nyilvános nemzeti nyilvántartás létrehozását javasolja, hogy az országonkénti jelentések korlátozás nélkül hozzáférhetők legyenek. Ezzel összefüggésben – a munkafolyamat elősegítése és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében – az EGSZB azt javasolja, hogy az irányelv szabványos közös formátumot állapítson meg tagállami szinten, amely nyílt rendszer szerint teszi lehetővé az adatok kezelését a nyílt kormányzati partnerség keretében vállalt kötelezettségeknek megfelelően.

| 3.9. | Az EGSZB úgy véli, hogy ahhoz, hogy a belső piac szintjén egységes adóetikai rendszert lehessen biztosítani, az adóügyi szakpolitikáknak az adózási elvek és stratégiák nagyobb harmonizációjára kell támaszkodniuk, amely még inkább arra az elvre helyezi a hangsúlyt, hogy a nyereséget ott kell megadóztatni, ahol keletkezett, a tagállamok közötti termelési és értékesítési kapcsolatok tekintetében is. |
| --- | --- |

3.9.

Az EGSZB úgy véli, hogy ahhoz, hogy a belső piac szintjén egységes adóetikai rendszert lehessen biztosítani, az adóügyi szakpolitikáknak az adózási elvek és stratégiák nagyobb harmonizációjára kell támaszkodniuk, amely még inkább arra az elvre helyezi a hangsúlyt, hogy a nyereséget ott kell megadóztatni, ahol keletkezett, a tagállamok közötti termelési és értékesítési kapcsolatok tekintetében is.

| 3.10. | Tekintettel a civil szervezetek által többször is hangoztatott kérésekre, amelyek nagyobb átláthatóságot követelnek a multinacionális vállalatok adóztatása tekintetében, az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy az irányelv rendelkezései tartalmazzák a tagállamoknak az országonkénti jelentésben szereplő adatok kiadására vonatkozó kötelezettségét is. |
| --- | --- |

3.10.

Tekintettel a civil szervezetek által többször is hangoztatott kérésekre, amelyek nagyobb átláthatóságot követelnek a multinacionális vállalatok adóztatása tekintetében, az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy az irányelv rendelkezései tartalmazzák a tagállamoknak az országonkénti jelentésben szereplő adatok kiadására vonatkozó kötelezettségét is.

| 3.11. | Az irányelvjavaslat előírja, hogy az országonkénti jelentést azon tagállam hivatalos nyelvén kell közzétenni, amelynek területén a vállalkozás a tevékenységét gyakorolja. Az EGSZB úgy véli, hogy a jelentést legalább egy nemzetközileg használt nyelven is közzé kell tenni, annak érdekében, hogy a nagyközönség hozzáférhessen az abban található adózási jellegű adatokhoz. |
| --- | --- |

3.11.

Az irányelvjavaslat előírja, hogy az országonkénti jelentést azon tagállam hivatalos nyelvén kell közzétenni, amelynek területén a vállalkozás a tevékenységét gyakorolja. Az EGSZB úgy véli, hogy a jelentést legalább egy nemzetközileg használt nyelven is közzé kell tenni, annak érdekében, hogy a nagyközönség hozzáférhessen az abban található adózási jellegű adatokhoz.

| 3.12. | Tekintettel a válság által a tagállamok adóhatóságainak adminisztratív kapacitásaira gyakorolt negatív hatásokra, az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy az új szabályok adózási téren történő alkalmazása érdekében biztosítsák a szabályok alkalmazásának sikeréhez szükséges emberi és pénzügyi erőforrásokat. |
| --- | --- |

3.12.

Tekintettel a válság által a tagállamok adóhatóságainak adminisztratív kapacitásaira gyakorolt negatív hatásokra, az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy az új szabályok adózási téren történő alkalmazása érdekében biztosítsák a szabályok alkalmazásának sikeréhez szükséges emberi és pénzügyi erőforrásokat.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2016) 198 final.

1

(2)  2013/34/EU irányelv.

2

(3)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/resources/documents/taxation/company_tax/anti_tax_avoidance/-timeline_without_logo.png

3

(4)  http://www.oecd.org/tax/transfer-pricing-documentation-and-country-by-country-reporting-action-13-2015-final-report-9789264241480-en.htm

4

(5)  http://www.oecd.org/ctp/beps-actions.htm

5

(6)  Lásd az EGSZB „Adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem” (HL C 198., 2013.7.10., 34. o.) és az „Adókikerülés elleni intézkedéscsomag” című véleményét (HL C 264., 2016.7.20., 93. o.).

6

(7)  Lásd az EGSZB véleményét az adózási átláthatóságról szóló csomagról: HL C 332., 2015.10.8., 64. o.

7

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/66

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2016/399 rendeletnek a határregisztrációs rendszer alkalmazása tekintetében történő módosításáról

[COM(2016) 196 final – 2016/0105 (COD)]

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról és a határregisztrációs rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról

[COM(2016) 194 final – 2016/0106 (COD)]

(2016/C 487/10)

| Előadó: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Előadó:

Cristian PÎRVULESCU

| Felkérés: | Európai Parlament, 09/05/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 09/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 155/2/0 |

Felkérés:

Európai Parlament, 09/05/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

09/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

155/2/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy véli, hogy a határregisztrációs rendszer új formája nélkülözhetetlen, hiszen az európai biztonság szempontjából hozzáadott értéket jelent. Ahogyan más szakpolitikai és szabályozási területeken is teszi, az EGSZB – véleményei révén – olyan kiegyensúlyozott megközelítés előmozdítására törekszik, amely képes összeegyeztetni a biztonság iránti igényt és a jogszabályok megfelelő végrehajtását úgy, hogy közben az Európai Unió alapvető értékei sem csorbulnak. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy véli, hogy a határregisztrációs rendszer új formája nélkülözhetetlen, hiszen az európai biztonság szempontjából hozzáadott értéket jelent. Ahogyan más szakpolitikai és szabályozási területeken is teszi, az EGSZB – véleményei révén – olyan kiegyensúlyozott megközelítés előmozdítására törekszik, amely képes összeegyeztetni a biztonság iránti igényt és a jogszabályok megfelelő végrehajtását úgy, hogy közben az Európai Unió alapvető értékei sem csorbulnak.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy egy új határregisztrációs rendszer beindítását olyan tájékoztatási kampányoknak kell kísérniük, amelyek a lehető legérthetőbben elmagyarázzák a rendszer működését, különös figyelmet fordítva a személyes adatok védelmére. Azt ajánlja, hogy szervezzenek tájékoztató és felvilágosító kampányokat mind a hatóságok, mind pedig a harmadik országok állampolgárai számára. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy egy új határregisztrációs rendszer beindítását olyan tájékoztatási kampányoknak kell kísérniük, amelyek a lehető legérthetőbben elmagyarázzák a rendszer működését, különös figyelmet fordítva a személyes adatok védelmére. Azt ajánlja, hogy szervezzenek tájékoztató és felvilágosító kampányokat mind a hatóságok, mind pedig a harmadik országok állampolgárai számára.

| 1.3. | Az EGSZB szükségesnek tartja a rendszert működtető személyzet megfelelő tájékoztatását és felkészítését, és megfelelő pénzügyi és intézményi támogatást szorgalmaz az ilyen személyzet képzéséhez. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB szükségesnek tartja a rendszert működtető személyzet megfelelő tájékoztatását és felkészítését, és megfelelő pénzügyi és intézményi támogatást szorgalmaz az ilyen személyzet képzéséhez.

| 1.4. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a szakosodott uniós intézményeknek folyamatosan ellenőrizniük kell az alapvető jogok tiszteletben tartását, e folyamatban azonban részt vehetnének civil szervezetek is, európai és tagállami szinten egyaránt. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a szakosodott uniós intézményeknek folyamatosan ellenőrizniük kell az alapvető jogok tiszteletben tartását, e folyamatban azonban részt vehetnének civil szervezetek is, európai és tagállami szinten egyaránt.

| 1.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy mindenképpen pontosan meg kell határozni, hogy a személyes adatok kapcsán kinek milyen hozzáférési, helyesbítési és törlési joga van, és megfelelően garantálni kell ezeket a jogokat. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB úgy véli, hogy mindenképpen pontosan meg kell határozni, hogy a személyes adatok kapcsán kinek milyen hozzáférési, helyesbítési és törlési joga van, és megfelelően garantálni kell ezeket a jogokat.

| 1.6. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a rendszer elindítását követően végezzenek egy, a kísérleti projekt keretében készítetthez hasonló felmérést, hogy valós körülmények között lehessen tesztelni a rendszer utazókra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a rendszer elindítását követően végezzenek egy, a kísérleti projekt keretében készítetthez hasonló felmérést, hogy valós körülmények között lehessen tesztelni a rendszer utazókra gyakorolt hatását.

2.   Bevezetés: egy új uniós határregisztrációs rendszer bevezetésének háttere és indokai

| 2.1. | Tekintettel arra, hogy a becslések szerint 2025-re a szabályos határátlépések száma 887 millióra nő – amelynek egyharmadát a schengeni térségbe rövid látogatásra beutazó harmadik országbeli állampolgárok belépése teszi majd ki –, szükség van a határok oly módon történő korszerűsítésére, amely lehetővé teszi az utasforgalom közös és hatékony kezelését. |
| --- | --- |

2.1.

Tekintettel arra, hogy a becslések szerint 2025-re a szabályos határátlépések száma 887 millióra nő – amelynek egyharmadát a schengeni térségbe rövid látogatásra beutazó harmadik országbeli állampolgárok belépése teszi majd ki –, szükség van a határok oly módon történő korszerűsítésére, amely lehetővé teszi az utasforgalom közös és hatékony kezelését.

| 2.2. | Az új határregisztrációs rendszer hatálya alá tartozik mindazon harmadik országbeli állampolgárok határátlépése, akik rövid idejű tartózkodásra (legfeljebb 90 napra bármely 180 napos időszakon belül) utaznak be a schengeni térségbe, ideértve mind a vízumköteles, mind a vízummentességet élvező utazókat, vagy esetleg a – legfeljebb egy éves – körutazói vízummal rendelkező polgárokat. |
| --- | --- |

2.2.

Az új határregisztrációs rendszer hatálya alá tartozik mindazon harmadik országbeli állampolgárok határátlépése, akik rövid idejű tartózkodásra (legfeljebb 90 napra bármely 180 napos időszakon belül) utaznak be a schengeni térségbe, ideértve mind a vízumköteles, mind a vízummentességet élvező utazókat, vagy esetleg a – legfeljebb egy éves – körutazói vízummal rendelkező polgárokat.

| 2.3. | A határregisztrációs rendszer bevezetésének célja: 1. a határellenőrzések terén tapasztalt késedelmek elleni fellépés és a határellenőrzések minőségének javítása harmadik országok állampolgárai számára; 2. az engedélyezett tartózkodási idejüket túllépő személyek módszeres és megbízható azonosításának biztosítása; 3. a belső biztonság, valamint a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem megerősítése. |
| --- | --- |

2.3.

A határregisztrációs rendszer bevezetésének célja: 1. a határellenőrzések terén tapasztalt késedelmek elleni fellépés és a határellenőrzések minőségének javítása harmadik országok állampolgárai számára; 2. az engedélyezett tartózkodási idejüket túllépő személyek módszeres és megbízható azonosításának biztosítása; 3. a belső biztonság, valamint a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem megerősítése.

| 2.4. | 2013 februárjában az Európai Bizottság benyújtott egy, az intelligens határellenőrzésre vonatkozó jogalkotási javaslatcsomagot a schengeni térség külső határai igazgatásának korszerűsítésére. 2013 óta számos változás történt, amelyek megkönnyítették a határregisztrációs rendszer tervezését és megvalósítását: |
| --- | --- |

2.4.

2013 februárjában az Európai Bizottság benyújtott egy, az intelligens határellenőrzésre vonatkozó jogalkotási javaslatcsomagot a schengeni térség külső határai igazgatásának korszerűsítésére. 2013 óta számos változás történt, amelyek megkönnyítették a határregisztrációs rendszer tervezését és megvalósítását:

| 2.4.1. | a Vízuminformációs Rendszer (VIS) teljes mértékben működésbe lépett, és a schengeni térség külső határainál most már kötelező a vízummal rendelkező polgárok biometrikus ellenőrzése a VIS-ben; |
| --- | --- |

2.4.1.

a Vízuminformációs Rendszer (VIS) teljes mértékben működésbe lépett, és a schengeni térség külső határainál most már kötelező a vízummal rendelkező polgárok biometrikus ellenőrzése a VIS-ben;

| 2.4.2. | a nyugat-balkáni és az Unió keleti és délkeleti határai mentén fekvő országokkal folytatott vízumliberalizációs párbeszédek lezárultak vagy felgyorsultak, aminek következtében nő az EU-ban vízummentességet élvező utazók aránya; |
| --- | --- |

2.4.2.

a nyugat-balkáni és az Unió keleti és délkeleti határai mentén fekvő országokkal folytatott vízumliberalizációs párbeszédek lezárultak vagy felgyorsultak, aminek következtében nő az EU-ban vízummentességet élvező utazók aránya;

| 2.4.3. | elfogadták a Belső Biztonsági Alapot (ISF-B), amely 791 millió eurót különített el az intelligens határellenőrzés fejlesztésére; |
| --- | --- |

2.4.3.

elfogadták a Belső Biztonsági Alapot (ISF-B), amely 791 millió eurót különített el az intelligens határellenőrzés fejlesztésére;

| 2.4.4. | a migrációra vonatkozó európai menetrend a határigazgatást a migráció jobb kezelését szolgáló négy pillér egyikeként határozta meg; |
| --- | --- |

2.4.4.

a migrációra vonatkozó európai menetrend a határigazgatást a migráció jobb kezelését szolgáló négy pillér egyikeként határozta meg;

| 2.4.5. | az Európai Unió Bíróságának az adatmegőrzési irányelvre vonatkozó ítélete jogi egyértelműséget hozott a határregisztrációs rendszerben lévő adatok tárolása és felhasználása során tiszteletben tartandó feltételeket és biztosítékokat illetően. |
| --- | --- |

2.4.5.

az Európai Unió Bíróságának az adatmegőrzési irányelvre vonatkozó ítélete jogi egyértelműséget hozott a határregisztrációs rendszerben lévő adatok tárolása és felhasználása során tiszteletben tartandó feltételeket és biztosítékokat illetően.

3.   Általános megjegyzések az új uniós határregisztrációs rendszer bevezetésével kapcsolatban

| 3.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a nem integrált és nehézkes, az úti okmányok határőrök általi lepecsételésén alapuló rendszerről át kell térni egy kvázi-automatizált rendszerre, amely megkönnyíti a harmadik országbeli állampolgárok belépését. Ez esetben a közösségi erőfeszítések hozzáadott értéke nyilvánvaló. Az Európai Uniónak olyan határigazgatási rendszerre van szüksége, amely képes kezelni a megnövekedett mobilitást és garantálni a biztonságot az Unió területén belül, egyszóval olyan rendszerre, amely megkönnyíti a mobilitást, ugyanakkor nem sérti az alapvető jogokat. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a nem integrált és nehézkes, az úti okmányok határőrök általi lepecsételésén alapuló rendszerről át kell térni egy kvázi-automatizált rendszerre, amely megkönnyíti a harmadik országbeli állampolgárok belépését. Ez esetben a közösségi erőfeszítések hozzáadott értéke nyilvánvaló. Az Európai Uniónak olyan határigazgatási rendszerre van szüksége, amely képes kezelni a megnövekedett mobilitást és garantálni a biztonságot az Unió területén belül, egyszóval olyan rendszerre, amely megkönnyíti a mobilitást, ugyanakkor nem sérti az alapvető jogokat.

| 3.2. | Az EGSZB üdvözli, hogy a rendszert egy kísérleti projekt keretében kipróbálták, és már a gyakorlatban is megfigyelhető volt a különböző biometrikus azonosító eszközök használatának harmadik országok állampolgáraira gyakorolt hatása (lásd a kísérleti projekt eredményeiről közzétett tanulmányt) (1). A felmérés tanúsága szerint a válaszadók nagyon megbízhatónak tartják a biometrikus technológiákat, és a válaszok egybevágnak azzal a szakértők között is elterjedt vélekedéssel, hogy a biometrikus azonosítási eszközök a legbiztonságosabb és legmegbízhatóbb személyazonosítási eszközöket jelentik. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB üdvözli, hogy a rendszert egy kísérleti projekt keretében kipróbálták, és már a gyakorlatban is megfigyelhető volt a különböző biometrikus azonosító eszközök használatának harmadik országok állampolgáraira gyakorolt hatása (lásd a kísérleti projekt eredményeiről közzétett tanulmányt) (1). A felmérés tanúsága szerint a válaszadók nagyon megbízhatónak tartják a biometrikus technológiákat, és a válaszok egybevágnak azzal a szakértők között is elterjedt vélekedéssel, hogy a biometrikus azonosítási eszközök a legbiztonságosabb és legmegbízhatóbb személyazonosítási eszközöket jelentik.

| 3.3. | Üdvözlendő, hogy e folyamatba bekapcsolódott az Alapjogi Ügynökség is, amely közvélemény-kutatást végzett a rendszerrel kapcsolatba került harmadik országbeli állampolgárok körében az alkalmazható különböző biometrikus eszközökről, hogy – különböző típusú helyeken (repülőterek, vasútállomások és vonatok, kikötők és tengeri határok, közúti határátkelőhelyek) és különböző körülmények között – megvizsgálja a harmadik országok állampolgárai esetében alkalmazandó biometrikus azonosítás elemeit, mivel az ebben a kísérletben használt összes eszköz már elérhető a piacon (2). |
| --- | --- |

3.3.

Üdvözlendő, hogy e folyamatba bekapcsolódott az Alapjogi Ügynökség is, amely közvélemény-kutatást végzett a rendszerrel kapcsolatba került harmadik országbeli állampolgárok körében az alkalmazható különböző biometrikus eszközökről, hogy – különböző típusú helyeken (repülőterek, vasútállomások és vonatok, kikötők és tengeri határok, közúti határátkelőhelyek) és különböző körülmények között – megvizsgálja a harmadik országok állampolgárai esetében alkalmazandó biometrikus azonosítás elemeit, mivel az ebben a kísérletben használt összes eszköz már elérhető a piacon (2).

| 3.4. | A felmérés eredményei azt mutatják, hogy a biometrikus adatok felvételét egyes csoportok tagjai, a megkérdezettek átlagosan 45 %-a megalázónak tekinti (Észak-Amerika – 30 %, Európa – 43 %, Latin-Amerika és a Karib-térség – 46 %, Ázsia – 52 % és Afrika – 58 %) (3). A felvett biometrikus adatok típusát tekintve a legtöbb válaszadó (32 %) az íriszkép készítését tartja megalázónak, ezt követi az arcfelismerés (26,2 %). Fontos megjegyezni azt is, hogy a válaszadók jelentős része (44,3 %) szerint e rendszer használata kevesebb teret enged majd a megkülönböztetésnek. |
| --- | --- |

3.4.

A felmérés eredményei azt mutatják, hogy a biometrikus adatok felvételét egyes csoportok tagjai, a megkérdezettek átlagosan 45 %-a megalázónak tekinti (Észak-Amerika – 30 %, Európa – 43 %, Latin-Amerika és a Karib-térség – 46 %, Ázsia – 52 % és Afrika – 58 %) (3). A felvett biometrikus adatok típusát tekintve a legtöbb válaszadó (32 %) az íriszkép készítését tartja megalázónak, ezt követi az arcfelismerés (26,2 %). Fontos megjegyezni azt is, hogy a válaszadók jelentős része (44,3 %) szerint e rendszer használata kevesebb teret enged majd a megkülönböztetésnek.

| 3.5. | Véleményein keresztül az EGSZB számos alkalommal kísérletet tett egy olyan kiegyensúlyozott megközelítés előmozdítására, amely a biztonságra vonatkozó igényeket és a jogszabályok megfelelő végrehajtását képes összeegyeztetni az Unió értékeivel, valamint azon céljával, hogy szabad, nyitott és biztonságos térség legyen. |
| --- | --- |

3.5.

Véleményein keresztül az EGSZB számos alkalommal kísérletet tett egy olyan kiegyensúlyozott megközelítés előmozdítására, amely a biztonságra vonatkozó igényeket és a jogszabályok megfelelő végrehajtását képes összeegyeztetni az Unió értékeivel, valamint azon céljával, hogy szabad, nyitott és biztonságos térség legyen.

| 3.6. | Az Európai Unió és tagállamai számára alapvető jelentőségű a határregisztrációs rendszer elősegítése annak érdekében, hogy nagyobb számban vonzzák, és ne elriasszák az ide utazókat, a turistáktól az üzletembereken keresztül a szakemberekig. Az EGSZB ezért felhívta a figyelmet az azon tagállamokban megfigyelhető aggasztó tendenciákra, amelyek egyre inkább vonakodnak befogadni a harmadik országok állampolgárait. „Az EGSZB [...] úgy véli, hogy nem hiteles arra törekedni, hogy a tagállamok biztosítsák a harmadik országbeli állampolgárok uniós tagállamokba való belépését, ha ezzel egyidejűleg egyes tagállamok a munkanélküliség miatt uniós polgárokat fenyegetnek a származási országukba való visszaküldéssel, vagy egyszerűen megtiltják belépésüket” (4). |
| --- | --- |

3.6.

Az Európai Unió és tagállamai számára alapvető jelentőségű a határregisztrációs rendszer elősegítése annak érdekében, hogy nagyobb számban vonzzák, és ne elriasszák az ide utazókat, a turistáktól az üzletembereken keresztül a szakemberekig. Az EGSZB ezért felhívta a figyelmet az azon tagállamokban megfigyelhető aggasztó tendenciákra, amelyek egyre inkább vonakodnak befogadni a harmadik országok állampolgárait. „Az EGSZB [...] úgy véli, hogy nem hiteles arra törekedni, hogy a tagállamok biztosítsák a harmadik országbeli állampolgárok uniós tagállamokba való belépését, ha ezzel egyidejűleg egyes tagállamok a munkanélküliség miatt uniós polgárokat fenyegetnek a származási országukba való visszaküldéssel, vagy egyszerűen megtiltják belépésüket” (4).

| 3.7. | Az „intelligens határigazgatásról” szóló korábbi véleményében az EGSZB hangsúlyozni kívánta, „hogy az Európai Unió identitásához kimondva és kimondatlanul is nyitottság és összekapcsolódás társul, nemcsak határain belül, hanem határokon átnyúlóan is. Az EU egy vibráló kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági térség, a határokon átnyúló mobilitás pedig létfontosságú a világban betöltött jelentőségének megőrzéséhez. Ezt szem előtt tartva az uniós intézményeknek és a tagállamoknak gondoskodniuk kellene arról, hogy az új rendszerek ne befolyásolják a harmadik országbeli polgárok EU-ba való utazását és utazási szándékait” (5). |
| --- | --- |

3.7.

Az „intelligens határigazgatásról” szóló korábbi véleményében az EGSZB hangsúlyozni kívánta, „hogy az Európai Unió identitásához kimondva és kimondatlanul is nyitottság és összekapcsolódás társul, nemcsak határain belül, hanem határokon átnyúlóan is. Az EU egy vibráló kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági térség, a határokon átnyúló mobilitás pedig létfontosságú a világban betöltött jelentőségének megőrzéséhez. Ezt szem előtt tartva az uniós intézményeknek és a tagállamoknak gondoskodniuk kellene arról, hogy az új rendszerek ne befolyásolják a harmadik országbeli polgárok EU-ba való utazását és utazási szándékait” (5).

| 3.8. | Az EGSZB ugyanazon véleményében hangsúlyozta, hogy lényeges biztosítani az alapvető jogok védelmét és a megkülönböztetésmentességet, valamint azt, hogy eljárási és intézményi jellegű módszerekkel biztosítsák a felvett és a rendszerben tárolt adatok integritását és megfelelő felhasználását. |
| --- | --- |

3.8.

Az EGSZB ugyanazon véleményében hangsúlyozta, hogy lényeges biztosítani az alapvető jogok védelmét és a megkülönböztetésmentességet, valamint azt, hogy eljárási és intézményi jellegű módszerekkel biztosítsák a felvett és a rendszerben tárolt adatok integritását és megfelelő felhasználását.

| 3.9. | Továbbra is bizonytalan, hogy a tagállamoknak milyen mértékben kell hozzájárulniuk költségvetési és intézményi téren e rendszer bevezetéséhez. Ezt egyértelművé kell tenni, és meg kell találni a módját annak, hogy a tagállamok szilárdan elkötelezzék magukat az együttműködés és a rendszer bevezetéséhez való hozzájárulás mellett. |
| --- | --- |

3.9.

Továbbra is bizonytalan, hogy a tagállamoknak milyen mértékben kell hozzájárulniuk költségvetési és intézményi téren e rendszer bevezetéséhez. Ezt egyértelművé kell tenni, és meg kell találni a módját annak, hogy a tagállamok szilárdan elkötelezzék magukat az együttműködés és a rendszer bevezetéséhez való hozzájárulás mellett.

| 3.10. | Az EGSZB felhívja a figyelmet azoknak az országoknak a hasonló tapasztalataira, amelyek ugyanilyen típusú rendszereket vezettek be. A polgárok és az összes érdekelt fél elvárásait ahhoz kell igazítani, hogy a rendszer mennyiben képes elérni az összes kitűzött célt. |
| --- | --- |

3.10.

Az EGSZB felhívja a figyelmet azoknak az országoknak a hasonló tapasztalataira, amelyek ugyanilyen típusú rendszereket vezettek be. A polgárok és az összes érdekelt fél elvárásait ahhoz kell igazítani, hogy a rendszer mennyiben képes elérni az összes kitűzött célt.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | A biometrikus azonosítókat tekintve az EGSZB üdvözli, hogy az azonosítás során felvett digitális ujjlenyomatok száma 10-ről 4-re csökkent, vagyis arra a minimumra, amely az arc azonosításával együtt biztosítja a lényeges adatokat. |
| --- | --- |

4.1.

A biometrikus azonosítókat tekintve az EGSZB üdvözli, hogy az azonosítás során felvett digitális ujjlenyomatok száma 10-ről 4-re csökkent, vagyis arra a minimumra, amely az arc azonosításával együtt biztosítja a lényeges adatokat.

| 4.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy mindenképpen pontosan meg kell határozni, hogy a személyes adatok kapcsán kinek milyen hozzáférési, helyesbítési és törlési joga van, és megfelelően garantálni kell ezeket a jogokat. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB úgy véli, hogy mindenképpen pontosan meg kell határozni, hogy a személyes adatok kapcsán kinek milyen hozzáférési, helyesbítési és törlési joga van, és megfelelően garantálni kell ezeket a jogokat.

| 4.3. | Rendkívül lényeges, hogy a határregisztrációs rendszer működtetése során az illetékes hatóságok biztosítsák azon személyek emberi méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartását, akiknek az adatait felveszik, és ne alkalmazzanak velük szemben megkülönböztetést nemük, bőrszínük, etnikai vagy társadalmi származásuk, genetikai tulajdonságaik, nyelvük, vallási vagy világnézeti meggyőződésük, politikai véleményük, nemzeti kisebbséghez való tartozásuk, vagyoni helyzetük, születésük, fogyatékosságuk, koruk vagy szexuális irányultságuk alapján. |
| --- | --- |

4.3.

Rendkívül lényeges, hogy a határregisztrációs rendszer működtetése során az illetékes hatóságok biztosítsák azon személyek emberi méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartását, akiknek az adatait felveszik, és ne alkalmazzanak velük szemben megkülönböztetést nemük, bőrszínük, etnikai vagy társadalmi származásuk, genetikai tulajdonságaik, nyelvük, vallási vagy világnézeti meggyőződésük, politikai véleményük, nemzeti kisebbséghez való tartozásuk, vagyoni helyzetük, születésük, fogyatékosságuk, koruk vagy szexuális irányultságuk alapján.

| 4.4. | A határregisztrációs rendszer működése jelentősen befolyásolja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott jogok – az emberi méltósághoz való jog (a Charta 1. cikke), a rabszolgaság és a kényszermunka tilalma (a Charta 5. cikke), a szabadsághoz és a biztonsághoz való jog (a Charta 6. cikke), a magán- és a családi élet tiszteletben tartása (a Charta 7. cikke), a személyes adatok védelme (a Charta 8. cikke), a megkülönböztetéstől való mentességhez való jog (a Charta 21. cikke), a gyermekek jogai (a Charta 24. cikke), az idősek jogai (a Charta 25. cikke), a fogyatékkal élő személyek jogai (a Charta 26. cikke), valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog (a Charta 47. cikke) – érvényesülését. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a szakosodott uniós intézményeknek folyamatosan ellenőrizniük kell az alapvető jogok tiszteletben tartását, e folyamatban azonban részt vehetnének civil szervezetek is, európai és tagállami szinten egyaránt. |
| --- | --- |

4.4.

A határregisztrációs rendszer működése jelentősen befolyásolja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott jogok – az emberi méltósághoz való jog (a Charta 1. cikke), a rabszolgaság és a kényszermunka tilalma (a Charta 5. cikke), a szabadsághoz és a biztonsághoz való jog (a Charta 6. cikke), a magán- és a családi élet tiszteletben tartása (a Charta 7. cikke), a személyes adatok védelme (a Charta 8. cikke), a megkülönböztetéstől való mentességhez való jog (a Charta 21. cikke), a gyermekek jogai (a Charta 24. cikke), az idősek jogai (a Charta 25. cikke), a fogyatékkal élő személyek jogai (a Charta 26. cikke), valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog (a Charta 47. cikke) – érvényesülését. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a szakosodott uniós intézményeknek folyamatosan ellenőrizniük kell az alapvető jogok tiszteletben tartását, e folyamatban azonban részt vehetnének civil szervezetek is, európai és tagállami szinten egyaránt.

| 4.5. | Bár a kísérleti projekt, amelynek keretében számos helyen tesztelték a rendszer működését, nem váltott ki ellenállást vagy jelentős vonakodást a felhasználók részéről, az Alapjogi Ügynökség felmérésének eredményeiből arra lehet következtetni, hogy a rendszer használata nehézségeket okoz majd bizonyos csoportok tagjainak, és a közvélemény is negatívan ítéli majd meg. Az is elképzelhető, hogy a fenti csoportok ellenérzései mellett bizonyos személyek kulturális vagy vallási okokból vagy az ilyen adatok hatóságok általi felhasználását és védelmét illető bizalmatlanság miatt is fenntartással fogadják a biometrikus adatok felvételét. |
| --- | --- |

4.5.

Bár a kísérleti projekt, amelynek keretében számos helyen tesztelték a rendszer működését, nem váltott ki ellenállást vagy jelentős vonakodást a felhasználók részéről, az Alapjogi Ügynökség felmérésének eredményeiből arra lehet következtetni, hogy a rendszer használata nehézségeket okoz majd bizonyos csoportok tagjainak, és a közvélemény is negatívan ítéli majd meg. Az is elképzelhető, hogy a fenti csoportok ellenérzései mellett bizonyos személyek kulturális vagy vallási okokból vagy az ilyen adatok hatóságok általi felhasználását és védelmét illető bizalmatlanság miatt is fenntartással fogadják a biometrikus adatok felvételét.

| 4.6. | E tekintetben az EGSZB úgy véli, hogy e rendszer működésének elindítását olyan tájékoztatási kampányoknak kell kísérniük, amelyek a lehető legérthetőbben elmagyarázzák a rendszer működését, különös figyelmet fordítva a személyes adatok védelmére. Az emberekben rejlő esetleges vonakodás leküzdése és a korlátozásoktól mentes mobilitás megkönnyítése érdekében az adatok felvételével, tárolásával és felhasználásával kapcsolatos minden óvintézkedést ismertetni kell a nyilvánossággal. |
| --- | --- |

4.6.

E tekintetben az EGSZB úgy véli, hogy e rendszer működésének elindítását olyan tájékoztatási kampányoknak kell kísérniük, amelyek a lehető legérthetőbben elmagyarázzák a rendszer működését, különös figyelmet fordítva a személyes adatok védelmére. Az emberekben rejlő esetleges vonakodás leküzdése és a korlátozásoktól mentes mobilitás megkönnyítése érdekében az adatok felvételével, tárolásával és felhasználásával kapcsolatos minden óvintézkedést ismertetni kell a nyilvánossággal.

| 4.7. | Az EGSZB szükségesnek tartja a rendszert működtető személyzet megfelelő tájékoztatását és felkészítését. Amint az a kísérleti projektből is kiderült, a határőrség személyzete hangsúlyozta, hogy szükségesnek tartja az új berendezések és eljárások alkalmazására való felkészítést (6). A tagállamok maguk felelősek a rendszer megfelelő működésének biztosításáért. E tekintetben mérlegelni kell olyan szabályokat és eljárásokat, amelyekkel pontosítani lehet a tagállamok felelősségét a szabályozási rendelkezések megsértéséből fakadó károk esetén. |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB szükségesnek tartja a rendszert működtető személyzet megfelelő tájékoztatását és felkészítését. Amint az a kísérleti projektből is kiderült, a határőrség személyzete hangsúlyozta, hogy szükségesnek tartja az új berendezések és eljárások alkalmazására való felkészítést (6). A tagállamok maguk felelősek a rendszer megfelelő működésének biztosításáért. E tekintetben mérlegelni kell olyan szabályokat és eljárásokat, amelyekkel pontosítani lehet a tagállamok felelősségét a szabályozási rendelkezések megsértéséből fakadó károk esetén.

| 4.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamok által a határregisztrációs rendszer révén begyűjtött személyes adatokat csak korlátozott módon és teljes mértékben indokolt esetben szabad egy harmadik országnak vagy egy, az Unió területén belüli vagy azon kívül székhellyel rendelkező nemzetközi vagy magánszervezetnek átadni vagy a rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamok által a határregisztrációs rendszer révén begyűjtött személyes adatokat csak korlátozott módon és teljes mértékben indokolt esetben szabad egy harmadik országnak vagy egy, az Unió területén belüli vagy azon kívül székhellyel rendelkező nemzetközi vagy magánszervezetnek átadni vagy a rendelkezésére bocsátani.

| 4.9. | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a kijelölt hatóságok és az Europol csak akkor kérhet hozzáférést a határregisztrációs rendszerhez, ha alapos indokok alapján feltételezhető, hogy e hozzáférés olyan információkhoz juttatja, amelyek jelentős módon hozzájárulnak egy terrorcselekmény vagy más súlyos bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához. A határregisztrációs rendszer alkalmazása hozzáadott értékkel járul hozzá a rendőri tevékenységekhez, ugyanakkor a hozzáférést szigorúan szabályozni kell. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a kijelölt hatóságok és az Europol csak akkor kérhet hozzáférést a határregisztrációs rendszerhez, ha alapos indokok alapján feltételezhető, hogy e hozzáférés olyan információkhoz juttatja, amelyek jelentős módon hozzájárulnak egy terrorcselekmény vagy más súlyos bűncselekmény megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához. A határregisztrációs rendszer alkalmazása hozzáadott értékkel járul hozzá a rendőri tevékenységekhez, ugyanakkor a hozzáférést szigorúan szabályozni kell.

| 4.10. | Az EGSZB üdvözli, hogy felülvizsgálták és jelentősen (1,1 milliárd euróról 480 millió euróra) csökkentették a rendszer várható költségeit. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB üdvözli, hogy felülvizsgálták és jelentősen (1,1 milliárd euróról 480 millió euróra) csökkentették a rendszer várható költségeit.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  European Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice, 2015, Smart Borders Pilot Project. Report on the technical conclusions of the Pilot (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség, 2015, Az intelligens határellenőrzésről szóló csomag kísérleti projektje: Jelentés a kísérlet technikai következtetéseiről) – 1. kötet.

1

(2)  European Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice, 2015, Smart Borders Pilot Project. Report on the technical conclusions of the Pilot (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség, 2015, Az intelligens határellenőrzésről szóló csomag kísérleti projektje) – Mellékletek, 2015. november, 307–335. o.

2

(3)  European Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice, 2015, Smart Borders Pilot Project (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség, 2015, Az intelligens határellenőrzésről szóló csomag kísérleti projektje) – Mellékletek, 2015. november, 322. o.

3

(4)  EGSZB-vélemény: Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Nyitott és biztonságos Európa: váltsuk valóra! — (COM(2014) 154 final), előadó: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO, 2014. július 9., HL C 451., 2014.12.16., 96. o.

4

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Nyitott és biztonságos Európa: váltsuk valóra! — (COM(2014) 154 final)

(5)  EGSZB-vélemény: Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépési adatainak rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról (COM(2013) 95 final – 2013/0057 (COD)), javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program tekintetében az 562/2006/EK rendelet módosításáról (COM(2013) 96 final – 2013/0060 (COD)) és javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a regisztráltutas-program létrehozásáról (COM(2013) 97 final – 2013/0059 (COD)), előadó: Cristian PÎRVULESCU, 2013. május 23., HL C 271., 2013.9.19., 97. o.

5

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépési adatainak rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról (COM(2013) 95 final – 2013/0057 (COD)), javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program tekintetében az 562/2006/EK rendelet módosításáról (COM(2013) 96 final – 2013/0060 (COD)) és javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a regisztráltutas-program létrehozásáról (COM(2013) 97 final – 2013/0059 (COD)),

(6)  European Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice, 2015, Smart Borders Pilot Project. Report on the technical conclusions of the Pilot (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség, 2015, Az intelligens határellenőrzésről szóló csomag kísérleti projektje: Jelentés a kísérlet technikai következtetéseiről) – 1. kötet, 14. o.

6

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/70

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(COM(2016) 52 final – 2016/0030 (COD))

(2016/C 487/11)

| Előadó: | Graham WATSON |
| --- | --- |

Előadó:

Graham WATSON

| Felkérés: | Európai Bizottság, 16/09/2016
  Európai Parlament, 07/03/2016
  Az Európai Unió Tanácsa, 09/03/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 07/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 22/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 133/4/9 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 16/09/2016

Európai Parlament, 07/03/2016

Az Európai Unió Tanácsa, 09/03/2016

Jogalap:

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

07/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

22/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

133/4/9

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EU-nak a földgázellátás biztonságával kapcsolatos politikája részben sikeresen ösztönözte a tagállamokat arra, hogy a szolidaritás és a közös biztonság szellemében gondolkozzanak. Mindazonáltal a legtöbb energiapolitikai kérdést még mindig elsősorban nemzeti érdekként kezelik. Annak érdekében, hogy eleget tegyünk az európaiak biztonsági elvárásainak, az energiaellátással koherensebb módon kell foglalkozni az EU szintjén. |
| --- | --- |

1.1.

Az EU-nak a földgázellátás biztonságával kapcsolatos politikája részben sikeresen ösztönözte a tagállamokat arra, hogy a szolidaritás és a közös biztonság szellemében gondolkozzanak. Mindazonáltal a legtöbb energiapolitikai kérdést még mindig elsősorban nemzeti érdekként kezelik. Annak érdekében, hogy eleget tegyünk az európaiak biztonsági elvárásainak, az energiaellátással koherensebb módon kell foglalkozni az EU szintjén.

| 1.2. | Egy ilyen, egész Unióra kiterjedő rendeletnek figyelembe kell vennie az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló globális erőfeszítések szélesebb összefüggéseit is, amelyekkel kapcsolatban a párizsi megállapodás ambiciózus célokat fogalmazott meg, továbbá az előretekintő éghajlat-politikával rendelkező, alkalmazkodóképes energiaunióra irányuló uniós stratégiát, valamint az Európában és globális szinten fellépő különböző geopolitikai feszültségeket, beleértve a menekültek mozgását, az Európa határain tapasztalható válságot, köztük a közelmúltbeli ukrajnai, törökországi, líbiai és grúziai válságot, valamint a regionalizmus uniós integrációt fenyegető térnyerését is. |
| --- | --- |

1.2.

Egy ilyen, egész Unióra kiterjedő rendeletnek figyelembe kell vennie az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló globális erőfeszítések szélesebb összefüggéseit is, amelyekkel kapcsolatban a párizsi megállapodás ambiciózus célokat fogalmazott meg, továbbá az előretekintő éghajlat-politikával rendelkező, alkalmazkodóképes energiaunióra irányuló uniós stratégiát, valamint az Európában és globális szinten fellépő különböző geopolitikai feszültségeket, beleértve a menekültek mozgását, az Európa határain tapasztalható válságot, köztük a közelmúltbeli ukrajnai, törökországi, líbiai és grúziai válságot, valamint a regionalizmus uniós integrációt fenyegető térnyerését is.

| 1.3. | Jelentős beruházásokra van szükség a gázellátás biztosításához Európában. Fontos, hogy ezek elsősorban magánforrásokból érkezzenek; a kőolaj- és földgáziparban a nyereség olyan mértékű, hogy állami támogatásra nem lehet szükség. Kiszámítható és megbízható politikai keretre van szükség a befektetők bizalmának elnyeréséhez és így a folyamatos és megbízható gázellátás biztosításához. |
| --- | --- |

1.3.

Jelentős beruházásokra van szükség a gázellátás biztosításához Európában. Fontos, hogy ezek elsősorban magánforrásokból érkezzenek; a kőolaj- és földgáziparban a nyereség olyan mértékű, hogy állami támogatásra nem lehet szükség. Kiszámítható és megbízható politikai keretre van szükség a befektetők bizalmának elnyeréséhez és így a folyamatos és megbízható gázellátás biztosításához.

| 1.4. | A javasolt rendelet célja, hogy kivédje az olyan földgázellátási válságokat, mint amilyenek 2006-ban és 2009-ben következtek be. A földgázkereslet legnagyobb részét az épületek fűtése adja. Az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvben és a 2012/27/EU energiahatékonysági irányelvben javasolt széles körű energiahatékonysági épületkorszerűsítési program – különösen, ha a gázfűtésű épületeket célozza meg – a földgáz iránti kereslet jelentős visszaesését eredményezné, különösen a téli hónapokban, amikor a korábbi válságok is bekövetkeztek. |
| --- | --- |

1.4.

A javasolt rendelet célja, hogy kivédje az olyan földgázellátási válságokat, mint amilyenek 2006-ban és 2009-ben következtek be. A földgázkereslet legnagyobb részét az épületek fűtése adja. Az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvben és a 2012/27/EU energiahatékonysági irányelvben javasolt széles körű energiahatékonysági épületkorszerűsítési program – különösen, ha a gázfűtésű épületeket célozza meg – a földgáz iránti kereslet jelentős visszaesését eredményezné, különösen a téli hónapokban, amikor a korábbi válságok is bekövetkeztek.

| 1.5. | A földgáz továbbra is fontos átmeneti energiaforrás marad, és jelentős mértékben segít az ÜHG-kibocsátás, a vegyianyag-kibocsátás, valamint különféle veszélyes mérgező anyagok (köztük a PM10 és PM2,5 szálló por) csökkentésében. A szénre vonatkozóknál jóval alacsonyabb kibocsátásiszint-indikátorok miatt a levegőminőség és ezáltal a tagállamokban és a szomszédos országokban élők egészségének javításához különösen fontos, hogy a tagállamok energiaszerkezetében a földgáz nagyobb arányt képviseljen. Fel kell azonban gyorsítani az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást, és a földgázbeszerzési politikának figyelembe kell vennie ezt a körülményt. |
| --- | --- |

1.5.

A földgáz továbbra is fontos átmeneti energiaforrás marad, és jelentős mértékben segít az ÜHG-kibocsátás, a vegyianyag-kibocsátás, valamint különféle veszélyes mérgező anyagok (köztük a PM10 és PM2,5 szálló por) csökkentésében. A szénre vonatkozóknál jóval alacsonyabb kibocsátásiszint-indikátorok miatt a levegőminőség és ezáltal a tagállamokban és a szomszédos országokban élők egészségének javításához különösen fontos, hogy a tagállamok energiaszerkezetében a földgáz nagyobb arányt képviseljen. Fel kell azonban gyorsítani az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást, és a földgázbeszerzési politikának figyelembe kell vennie ezt a körülményt.

| 1.6. | Az energiafogyasztók fontos szerepet játszhatnak az ellátás alakulásában és kezelésében. A fogyasztókkal együttműködve módszereket kell kidolgozni a fogyasztók mozgósítására, többek között az ikt innovatív felhasználása terén. Az energiaszegénység kérdését elsősorban szociálpolitikai intézkedések révén kell kezelni. Ezen intézkedések között célzott nemzeti terveknek kell szerepelniük a 2012/27/EU energiahatékonysági irányelv 4. cikkében előírt épületfelújítási programokra irányuló beruházások ösztönzésére, elsőbbséget adva a tüzelőanyag-szegénységben élő és veszélyeztetett fogyasztóknak, és előmozdítva az együttműködést a szociális partnerek között. |
| --- | --- |

1.6.

Az energiafogyasztók fontos szerepet játszhatnak az ellátás alakulásában és kezelésében. A fogyasztókkal együttműködve módszereket kell kidolgozni a fogyasztók mozgósítására, többek között az ikt innovatív felhasználása terén. Az energiaszegénység kérdését elsősorban szociálpolitikai intézkedések révén kell kezelni. Ezen intézkedések között célzott nemzeti terveknek kell szerepelniük a 2012/27/EU energiahatékonysági irányelv 4. cikkében előírt épületfelújítási programokra irányuló beruházások ösztönzésére, elsőbbséget adva a tüzelőanyag-szegénységben élő és veszélyeztetett fogyasztóknak, és előmozdítva az együttműködést a szociális partnerek között.

| 1.7. | A megújuló energiaforrások elterjedése a felgyorsuló villamosítással összekapcsolódva jelentősen csökkentheti az EU gázfogyasztását és így a gázbehozatalt is; minél gyorsabban vezetik be a megújuló energiaforrásokat, annál kevésbé lesznek lényegesek az EU gázellátás biztosítására irányuló külső politikái. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság készítsen értékelést arról, hogy mennyire volt eddig hatékony a koordináció az Unió gázfogyasztásával kapcsolatos előrejelzések, az EU gázellátásának biztonsága, a megújuló energiaforrások fejlesztése és az egyes iparágak energiahatékonysági fejlesztései között. |
| --- | --- |

1.7.

A megújuló energiaforrások elterjedése a felgyorsuló villamosítással összekapcsolódva jelentősen csökkentheti az EU gázfogyasztását és így a gázbehozatalt is; minél gyorsabban vezetik be a megújuló energiaforrásokat, annál kevésbé lesznek lényegesek az EU gázellátás biztosítására irányuló külső politikái. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság készítsen értékelést arról, hogy mennyire volt eddig hatékony a koordináció az Unió gázfogyasztásával kapcsolatos előrejelzések, az EU gázellátásának biztonsága, a megújuló energiaforrások fejlesztése és az egyes iparágak energiahatékonysági fejlesztései között.

2.   Bevezetés (az Európai Bizottság javaslatának háttere és lényegi tartalma)

| 2.1. | A gázellátás fennakadása által okozott gazdasági zavarokat és egyéni szenvedést szem előtt tartva az Európai Bizottság igyekszik az EU által a gázszállítási infrastruktúra nagyobb fokú összekapcsolásának biztosítása érdekében végzett korábbi munkára, valamint tagállamok között a fennakadások terheinek megosztása terén kialakítandó nagyobb szolidaritásra építeni. |
| --- | --- |

2.1.

A gázellátás fennakadása által okozott gazdasági zavarokat és egyéni szenvedést szem előtt tartva az Európai Bizottság igyekszik az EU által a gázszállítási infrastruktúra nagyobb fokú összekapcsolásának biztosítása érdekében végzett korábbi munkára, valamint tagállamok között a fennakadások terheinek megosztása terén kialakítandó nagyobb szolidaritásra építeni.

| 2.2. | A rendelettervezet egy fontos politika aktualizálását végzi el az európai energiaunió létrehozására irányuló uniós törekvés részeként (COM(2015) 80 final). Az energiauniónak bele kell illeszkednie az arra irányuló uniós kötelezettségvállalások rendszerébe, hogy megállítsák – és ha lehetséges, megfordítsák – a fosszilis tüzelőanyagok elégetéséből eredő, ember által okozott éghajlatváltozást. |
| --- | --- |

2.2.

A rendelettervezet egy fontos politika aktualizálását végzi el az európai energiaunió létrehozására irányuló uniós törekvés részeként (COM(2015) 80 final). Az energiauniónak bele kell illeszkednie az arra irányuló uniós kötelezettségvállalások rendszerébe, hogy megállítsák – és ha lehetséges, megfordítsák – a fosszilis tüzelőanyagok elégetéséből eredő, ember által okozott éghajlatváltozást.

| 2.3. | E rendelettervezet célja annak biztosítása, hogy valamennyi tagállam megfelelő eszközöket vezessen be egy ellátási zavar vagy kivételesen nagy gázkereslet következtében előálló gázhiány hatásaira való felkészülés és e hatások kezelése érdekében. |
| --- | --- |

2.3.

E rendelettervezet célja annak biztosítása, hogy valamennyi tagállam megfelelő eszközöket vezessen be egy ellátási zavar vagy kivételesen nagy gázkereslet következtében előálló gázhiány hatásaira való felkészülés és e hatások kezelése érdekében.

| 2.4. | E célkitűzés teljesítése érdekében a rendelettervezet fokozott regionális koordinációra tesz javaslatot, míg bizonyos elveket és előírásokat az Európai Unió szintjén határoz meg. A javasolt megközelítés szerint a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük a régióikban a regionális kockázatértékelés végzése során. A regionális kockázatértékelés során azonosított kockázatokkal partneri értékelésnek alávetett és az Európai Bizottság által jóváhagyott regionális megelőzési cselekvési tervekben és veszélyhelyzeti tervekben kell foglalkozni. |
| --- | --- |

2.4.

E célkitűzés teljesítése érdekében a rendelettervezet fokozott regionális koordinációra tesz javaslatot, míg bizonyos elveket és előírásokat az Európai Unió szintjén határoz meg. A javasolt megközelítés szerint a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük a régióikban a regionális kockázatértékelés végzése során. A regionális kockázatértékelés során azonosított kockázatokkal partneri értékelésnek alávetett és az Európai Bizottság által jóváhagyott regionális megelőzési cselekvési tervekben és veszélyhelyzeti tervekben kell foglalkozni.

| 2.5. | Annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatértékelések és a tervek minden szempontra kitérjenek és egymással összhangban álljanak, a rendelet kötelező sablonokat határoz meg, felsorolva azokat a szempontokat, amelyeket figyelembe kell venni a kockázatértékelés lefolytatása és a tervek megalkotása során. |
| --- | --- |

2.5.

Annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatértékelések és a tervek minden szempontra kitérjenek és egymással összhangban álljanak, a rendelet kötelező sablonokat határoz meg, felsorolva azokat a szempontokat, amelyeket figyelembe kell venni a kockázatértékelés lefolytatása és a tervek megalkotása során.

| 2.6. | A rendelet javítja továbbá az ellátással szemben támasztott követelmények védett fogyasztókra (főként a háztartásokra) történő, továbbá az infrastruktúrával szemben támasztott követelmények (a gázellátás biztosításának lehetősége abban az esetben is, ha a legnagyobb infrastruktúra nem áll rendelkezésre) alkalmazását. Ez lehetővé teszi a kétirányú szállításra módot adó állandó kapacitást. Végül pedig további átláthatósági intézkedések bevezetését javasolja a gázbeszerzési szerződéseket illetően, mivel az ilyen szerződések érinthetik az ellátás biztonságát az EU-ban. |
| --- | --- |

2.6.

A rendelet javítja továbbá az ellátással szemben támasztott követelmények védett fogyasztókra (főként a háztartásokra) történő, továbbá az infrastruktúrával szemben támasztott követelmények (a gázellátás biztosításának lehetősége abban az esetben is, ha a legnagyobb infrastruktúra nem áll rendelkezésre) alkalmazását. Ez lehetővé teszi a kétirányú szállításra módot adó állandó kapacitást. Végül pedig további átláthatósági intézkedések bevezetését javasolja a gázbeszerzési szerződéseket illetően, mivel az ilyen szerződések érinthetik az ellátás biztonságát az EU-ban.

| 2.7. | Az uniós szintű cselekvés szükségessége indokolt, mivel a nemzeti megközelítések az optimálistól elmaradó intézkedéseket eredményeznek és súlyosbítják a válság hatásait. Egy adott országban meghozott intézkedés gázellátási hiányt okozhat a szomszédos országokban. |
| --- | --- |

2.7.

Az uniós szintű cselekvés szükségessége indokolt, mivel a nemzeti megközelítések az optimálistól elmaradó intézkedéseket eredményeznek és súlyosbítják a válság hatásait. Egy adott országban meghozott intézkedés gázellátási hiányt okozhat a szomszédos országokban.

| 2.8. | A működő piacok létfontosságúak a gázellátás biztonsága szempontjából, ugyanakkor a tagállamok által tett, jól összehangolt intézkedések – különösen veszélyhelyzet esetén – jelentősen javíthatják az ellátásbiztonságot. Ez nemcsak a veszélyhelyzet enyhítése érdekében alkalmazott nemzeti intézkedések, hanem a nemzeti megelőző intézkedések jobb összehangolására is vonatkozik; ilyenek például a nemzeti tárolási kapacitásokat vagy az LNG-t érintő szakpolitikák jobb összehangolását szolgáló javaslatok (COM(2016) 49 final), amelyek bizonyos régiókban stratégiailag fontos szerepet játszhatnak. |
| --- | --- |

2.8.

A működő piacok létfontosságúak a gázellátás biztonsága szempontjából, ugyanakkor a tagállamok által tett, jól összehangolt intézkedések – különösen veszélyhelyzet esetén – jelentősen javíthatják az ellátásbiztonságot. Ez nemcsak a veszélyhelyzet enyhítése érdekében alkalmazott nemzeti intézkedések, hanem a nemzeti megelőző intézkedések jobb összehangolására is vonatkozik; ilyenek például a nemzeti tárolási kapacitásokat vagy az LNG-t érintő szakpolitikák jobb összehangolását szolgáló javaslatok (COM(2016) 49 final), amelyek bizonyos régiókban stratégiailag fontos szerepet játszhatnak.

| 2.9. | Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének egy 2014-es nyomonkövetési jelentése rámutatott arra, hogy a tagállamok közötti együttműködésben még mindig vannak súlyos aggodalomra okot adó elemek (az általuk hozott, túlnyomórészt nemzeti intézkedések nem igazán alkalmasak a gázellátási problémák kezelésére); emellett a 2014 nyarán elvégzett stressztesztek (COM(2014) 654 final) azt mutatták, hogy a keletről érkező gázellátás jelentős fennakadása még mindig komoly hatást fejtene ki az EU-ban. |
| --- | --- |

2.9.

Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének egy 2014-es nyomonkövetési jelentése rámutatott arra, hogy a tagállamok közötti együttműködésben még mindig vannak súlyos aggodalomra okot adó elemek (az általuk hozott, túlnyomórészt nemzeti intézkedések nem igazán alkalmasak a gázellátási problémák kezelésére); emellett a 2014 nyarán elvégzett stressztesztek (COM(2014) 654 final) azt mutatták, hogy a keletről érkező gázellátás jelentős fennakadása még mindig komoly hatást fejtene ki az EU-ban.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | E rendeletjavaslattal kapcsolatban a fő nehézséget nem maga a szöveg, hanem a kontextusa jelenti. Míg az előretekintő éghajlat-politikával rendelkező, alkalmazkodóképes energiaunióra irányuló uniós keretstratégia (COM(2015) 80 final) szinte messianisztikus hangot üt meg az éghajlatváltozás elleni küzdelem szükségességéről, ez a rendelettervezet – miközben összhangban van a gázellátás biztonságáról szóló korábbi rendeletekkel – nem teljes egészében egyeztethető össze a keretstratégia céljaival. |
| --- | --- |

3.1.

E rendeletjavaslattal kapcsolatban a fő nehézséget nem maga a szöveg, hanem a kontextusa jelenti. Míg az előretekintő éghajlat-politikával rendelkező, alkalmazkodóképes energiaunióra irányuló uniós keretstratégia (COM(2015) 80 final) szinte messianisztikus hangot üt meg az éghajlatváltozás elleni küzdelem szükségességéről, ez a rendelettervezet – miközben összhangban van a gázellátás biztonságáról szóló korábbi rendeletekkel – nem teljes egészében egyeztethető össze a keretstratégia céljaival.

| 3.2. | Sok éghajlattudós szerint ahhoz, hogy észszerű esélyünk legyen 2 oC-ra korlátozni a bolygó hőmérséklet-emelkedését, 2050-re majdnem nullára kell csökkenteni az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, az 1,5 oC-os érték eléréséhez még ennél is korábban. Annak a nagyjából 4 611 millió szén-dioxid tonna-egyenértéknek a felszámolásához, amelyet például 2013-ban bocsátottunk ki a légkörbe, az EU primerenergia-szükségletét (2013-ban 1 567 millió tonna kőolaj-egyenérték) tiszta energiával kell kielégítenünk. A kibocsátások több mint kétharmada fosszilis tüzelőanyagokból származik, amelyek az ipari civilizációnk motorjai, így ezeket a fosszilis tüzelőanyagokat helyettesíteni kell. |
| --- | --- |

3.2.

Sok éghajlattudós szerint ahhoz, hogy észszerű esélyünk legyen 2 oC-ra korlátozni a bolygó hőmérséklet-emelkedését, 2050-re majdnem nullára kell csökkenteni az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, az 1,5 oC-os érték eléréséhez még ennél is korábban. Annak a nagyjából 4 611 millió szén-dioxid tonna-egyenértéknek a felszámolásához, amelyet például 2013-ban bocsátottunk ki a légkörbe, az EU primerenergia-szükségletét (2013-ban 1 567 millió tonna kőolaj-egyenérték) tiszta energiával kell kielégítenünk. A kibocsátások több mint kétharmada fosszilis tüzelőanyagokból származik, amelyek az ipari civilizációnk motorjai, így ezeket a fosszilis tüzelőanyagokat helyettesíteni kell.

| 3.3. | A földgáz továbbra is fontos átmeneti tüzelőanyag-forrás marad, és segít az EU-nak a szilárd tüzelőanyagokból származó ÜHG-kibocsátás csökkentésében, különösen azokban az országokban, ahol a szénnek meghatározó szerepe van. Fel kell azonban gyorsítani az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású, végső soron pedig szénmentes energiaforrásokra való átállást. Ez a követelmény annak a hosszú távú célnak az eléréséhez szükséges, hogy a globális átlaghőmérséklet-növekedést a párizsi megállapodásban előírt 1,5 oC-os szinten tartsák, amit a gázellátási politikának figyelembe kell vennie. Mindennek tükröződnie kell azokban a kockázatértékelésekben is, amelyek elvégzésére felkérték a tagállamokat. Az Unió gázellátási politikájának és az energiaunió dimenzióinak, különösen a teljesen integrált európai energiapiacnak, az energiahatékonysági fejlesztéseknek és a széntelenítésnek a jobb összehangolására van szükség a hatékony beruházások előmozdítása és az alkalmazkodóképes energiarendszer kereteinek megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

3.3.

A földgáz továbbra is fontos átmeneti tüzelőanyag-forrás marad, és segít az EU-nak a szilárd tüzelőanyagokból származó ÜHG-kibocsátás csökkentésében, különösen azokban az országokban, ahol a szénnek meghatározó szerepe van. Fel kell azonban gyorsítani az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású, végső soron pedig szénmentes energiaforrásokra való átállást. Ez a követelmény annak a hosszú távú célnak az eléréséhez szükséges, hogy a globális átlaghőmérséklet-növekedést a párizsi megállapodásban előírt 1,5 oC-os szinten tartsák, amit a gázellátási politikának figyelembe kell vennie. Mindennek tükröződnie kell azokban a kockázatértékelésekben is, amelyek elvégzésére felkérték a tagállamokat. Az Unió gázellátási politikájának és az energiaunió dimenzióinak, különösen a teljesen integrált európai energiapiacnak, az energiahatékonysági fejlesztéseknek és a széntelenítésnek a jobb összehangolására van szükség a hatékony beruházások előmozdítása és az alkalmazkodóképes energiarendszer kereteinek megteremtése érdekében.

| 3.4. | Öt évvel a 994/2010/EU rendelet elfogadása után a gázellátás biztonsága még ma is rendkívül időszerű kérdés, különös tekintettel az Ukrajna és Oroszország közötti feszültségekre. Nemzeti szinten és az EU szintjén is erőfeszítéseket tesznek a gázellátás biztonságának növelésére 2016/2017 telén és a jövőre nézve. Mindazonáltal ha komolyan ösztönöznék az épületek energiateljesítményének szigetelésen keresztüli javítását, kiemelten kezelve a gázfűtésű épületeket, az jelentős hatást gyakorolna a gáz iránti igényre. |
| --- | --- |

3.4.

Öt évvel a 994/2010/EU rendelet elfogadása után a gázellátás biztonsága még ma is rendkívül időszerű kérdés, különös tekintettel az Ukrajna és Oroszország közötti feszültségekre. Nemzeti szinten és az EU szintjén is erőfeszítéseket tesznek a gázellátás biztonságának növelésére 2016/2017 telén és a jövőre nézve. Mindazonáltal ha komolyan ösztönöznék az épületek energiateljesítményének szigetelésen keresztüli javítását, kiemelten kezelve a gázfűtésű épületeket, az jelentős hatást gyakorolna a gáz iránti igényre.

| 3.5. | A földgáz – az EU számára második legfontosabb tüzelőanyagként – leváltotta a szilárd tüzelőanyagokat, és a 2013-ban elfogyasztott primer energia 23,8 %-át biztosította. Ez segített abban, hogy az EU csökkentse ÜHG-kibocsátását. Ugyanakkor a megújuló energia térnyerése is figyelemre méltó: 2013-ban a megújuló energiaforrások a bruttó végső energiafogyasztás 15 %-át biztosították az EU-ban, míg 2004-ben ez az arány csak 8,3 % volt, és ezzel elindították az EU-t a megújuló energiaforrások 20 %-os részarányára vonatkozó 2020-as cél elérése felé tartó pályán. A megújuló energiaforrásból származó bruttó villamosenergia-termelés több mint a kétszeresére nőtt 2000 és 2013 között, 2013-ban pedig az összes villamos energia több mint egynegyedét biztosította. |
| --- | --- |

3.5.

A földgáz – az EU számára második legfontosabb tüzelőanyagként – leváltotta a szilárd tüzelőanyagokat, és a 2013-ban elfogyasztott primer energia 23,8 %-át biztosította. Ez segített abban, hogy az EU csökkentse ÜHG-kibocsátását. Ugyanakkor a megújuló energia térnyerése is figyelemre méltó: 2013-ban a megújuló energiaforrások a bruttó végső energiafogyasztás 15 %-át biztosították az EU-ban, míg 2004-ben ez az arány csak 8,3 % volt, és ezzel elindították az EU-t a megújuló energiaforrások 20 %-os részarányára vonatkozó 2020-as cél elérése felé tartó pályán. A megújuló energiaforrásból származó bruttó villamosenergia-termelés több mint a kétszeresére nőtt 2000 és 2013 között, 2013-ban pedig az összes villamos energia több mint egynegyedét biztosította.

| 3.6. | A megújuló energiaforrások elterjedése a felgyorsuló villamosítással összekapcsolódva jelentősen csökkentheti az EU gázfogyasztását és így a gázbehozatalt is; minél gyorsabban vezetik be a megújuló energiaforrásokat, annál kevésbé lesznek lényegesek az EU gázellátás biztosítására irányuló külső politikái. Éppen ezért nagyon fontos, hogy jobban összehangolják az egyes iparágak között az EU gázfogyasztási előrejelzéseit, az EU gázellátás biztonságára irányuló fellépéseit, a megújuló energiaforrások fejlesztését és az energiahatékonysági fejlesztéseket. |
| --- | --- |

3.6.

A megújuló energiaforrások elterjedése a felgyorsuló villamosítással összekapcsolódva jelentősen csökkentheti az EU gázfogyasztását és így a gázbehozatalt is; minél gyorsabban vezetik be a megújuló energiaforrásokat, annál kevésbé lesznek lényegesek az EU gázellátás biztosítására irányuló külső politikái. Éppen ezért nagyon fontos, hogy jobban összehangolják az egyes iparágak között az EU gázfogyasztási előrejelzéseit, az EU gázellátás biztonságára irányuló fellépéseit, a megújuló energiaforrások fejlesztését és az energiahatékonysági fejlesztéseket.

| 3.7. | Az energiaunió kiépítéséhez mind a szakpolitikák, mind pedig a hosszú távú stratégiák szintjén elengedhetetlen, hogy az uniós tagállamok összehangolják a tüzelőanyagok minden fajtájának szállítását és célba juttatását. Az Európai Bizottság javaslata megpróbálja hét „régióra” osztani az EU-t, amelyeken belül koordinálni kellene a politikát. Ez a legjobb esetben is csak félmegoldás, mivel hamarosan egy egész Unióra kiterjedő szakpolitikai koordinációra lesz szükség, amelyet ideális esetben ki kellene terjeszteni az Energiaközösség szerződő feleire, azaz azokra a szomszédos országokra is, amelyekkel az EU az energia területén megállapodásokat kötött. |
| --- | --- |

3.7.

Az energiaunió kiépítéséhez mind a szakpolitikák, mind pedig a hosszú távú stratégiák szintjén elengedhetetlen, hogy az uniós tagállamok összehangolják a tüzelőanyagok minden fajtájának szállítását és célba juttatását. Az Európai Bizottság javaslata megpróbálja hét „régióra” osztani az EU-t, amelyeken belül koordinálni kellene a politikát. Ez a legjobb esetben is csak félmegoldás, mivel hamarosan egy egész Unióra kiterjedő szakpolitikai koordinációra lesz szükség, amelyet ideális esetben ki kellene terjeszteni az Energiaközösség szerződő feleire, azaz azokra a szomszédos országokra is, amelyekkel az EU az energia területén megállapodásokat kötött.

| 3.8. | Az energiaellátásért folyó verseny fokozódása és az ellátási források diverzifikálásának szükségessége fényében az energiának továbbra is fontos részét kell képeznie az EU külső politikáinak; e politikáknak azonban egyre inkább arra kell törekedniük, hogy megújuló forrásokból származó energiával biztosítsák az ellátást, különösen olyan érett technológiákkal, mint a nap- és szélenergián alapuló villamosenergia-termelés, továbbá hogy a hazai termelésből származó ellátást megújuló energiaforrásokból egészítsék ki. |
| --- | --- |

3.8.

Az energiaellátásért folyó verseny fokozódása és az ellátási források diverzifikálásának szükségessége fényében az energiának továbbra is fontos részét kell képeznie az EU külső politikáinak; e politikáknak azonban egyre inkább arra kell törekedniük, hogy megújuló forrásokból származó energiával biztosítsák az ellátást, különösen olyan érett technológiákkal, mint a nap- és szélenergián alapuló villamosenergia-termelés, továbbá hogy a hazai termelésből származó ellátást megújuló energiaforrásokból egészítsék ki.

| 3.9. | Az új energiapolitikai irányításnak biztosítania kell az energiaellátás különböző aspektusai közötti koherenciát, valamint az uniós szintű célkitűzések elérését. A koherencia biztosításának egyik fontos szempontja a civil társadalom korai, rendszerszintű és strukturált bevonása annak biztosítása érdekében, hogy a civil szervezetek minél szélesebb köre tisztában legyen az energiabiztonsággal kapcsolatos kihívásokkal, és – ami még fontosabb – hogy a politikai döntéshozók Európa-szerte tudatában legyenek a civil társadalom és a szociális partnerek aggodalmainak, érdekeinek, erőforrásainak és felkínált megoldásainak e kihívások kezelése és az uniós energiapolitika célkitűzéseinek elérése érdekében. E célból az EGSZB tevőlegesen támogatja az európai energiaügyi párbeszéd koncepcióját, az Európai Bizottság pedig határozottan üdvözölte az EGSZB kezdeményezését. |
| --- | --- |

3.9.

Az új energiapolitikai irányításnak biztosítania kell az energiaellátás különböző aspektusai közötti koherenciát, valamint az uniós szintű célkitűzések elérését. A koherencia biztosításának egyik fontos szempontja a civil társadalom korai, rendszerszintű és strukturált bevonása annak biztosítása érdekében, hogy a civil szervezetek minél szélesebb köre tisztában legyen az energiabiztonsággal kapcsolatos kihívásokkal, és – ami még fontosabb – hogy a politikai döntéshozók Európa-szerte tudatában legyenek a civil társadalom és a szociális partnerek aggodalmainak, érdekeinek, erőforrásainak és felkínált megoldásainak e kihívások kezelése és az uniós energiapolitika célkitűzéseinek elérése érdekében. E célból az EGSZB tevőlegesen támogatja az európai energiaügyi párbeszéd koncepcióját, az Európai Bizottság pedig határozottan üdvözölte az EGSZB kezdeményezését.

| 3.10. | Az energiapolitika irányításának egy másik fontos oldala az energiapolitika külső és belső dimenziójának az energiadiplomáciára irányuló cselekvési tervben (EDAP) előirányzott kölcsönös megerősítése kell, hogy legyen. Az EGSZB már korábban is kérte, hogy az EU külső energiapolitikáját úgy alakítsák ki és hajtsák végre, hogy azzal megerősítsék a meglévő energiaügyi együttműködést és párbeszédeket, illetve újakat alakítsanak ki a főbb termelő államokkal vagy régiókkal, tranzitországokkal és -régiókkal, a szomszédos országokkal, valamint a legfontosabb globális és regionális stratégiai partnerekkel az EU energiaforrásainak, energiaellátásának és ellátási útvonalainak erőteljesebb diverzifikálása érdekében. |
| --- | --- |

3.10.

Az energiapolitika irányításának egy másik fontos oldala az energiapolitika külső és belső dimenziójának az energiadiplomáciára irányuló cselekvési tervben (EDAP) előirányzott kölcsönös megerősítése kell, hogy legyen. Az EGSZB már korábban is kérte, hogy az EU külső energiapolitikáját úgy alakítsák ki és hajtsák végre, hogy azzal megerősítsék a meglévő energiaügyi együttműködést és párbeszédeket, illetve újakat alakítsanak ki a főbb termelő államokkal vagy régiókkal, tranzitországokkal és -régiókkal, a szomszédos országokkal, valamint a legfontosabb globális és regionális stratégiai partnerekkel az EU energiaforrásainak, energiaellátásának és ellátási útvonalainak erőteljesebb diverzifikálása érdekében.

| 3.11. | Az EU külső energiapolitikájának – és gázbeszerzési politikájának is – figyelembe kell vennie a szélesebb geopolitikai összefüggéseket is. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy a döntéshozatal során a projekt kereskedelmet érintő szempontjain kívül más tényezőket is mérlegelni kell, főként annak tudatában, hogy Oroszország hajlamos az energiát geopolitikai célok elérését szolgáló eszközként használni. A vezetékek nyomvonala mentén fekvő országok politikai stabilitása és a külföldi politikai befolyással szembeni sérülékenysége, a projektfejlesztők szociális és környezetvédelmi szempontok terén felmutatott eddigi eredménye, valamint az orosz vállalatok részvétele a feltárásban és a kitermelésben mind-mind olyan tényezők, amelyeket az EU energiadiplomáciájának mérlegelnie kell. Emellett az új projektek értékelésekor figyelembe kell venni azoknak a szomszédos országok energiabiztonságára gyakorolt hatását is. Ukrajna esetében például fennáll annak a kockázata, hogy az ország területén áthaladó gázforgalmat megszüntető projektek érinteni fogják Ukrajna bevételeit, gátolják a hálózat korszerűsítésével kapcsolatos beruházásokat, és megszüntetik a Moszkvával szembeni befolyást. |
| --- | --- |

3.11.

Az EU külső energiapolitikájának – és gázbeszerzési politikájának is – figyelembe kell vennie a szélesebb geopolitikai összefüggéseket is. Az EGSZB már korábban is hangsúlyozta, hogy a döntéshozatal során a projekt kereskedelmet érintő szempontjain kívül más tényezőket is mérlegelni kell, főként annak tudatában, hogy Oroszország hajlamos az energiát geopolitikai célok elérését szolgáló eszközként használni. A vezetékek nyomvonala mentén fekvő országok politikai stabilitása és a külföldi politikai befolyással szembeni sérülékenysége, a projektfejlesztők szociális és környezetvédelmi szempontok terén felmutatott eddigi eredménye, valamint az orosz vállalatok részvétele a feltárásban és a kitermelésben mind-mind olyan tényezők, amelyeket az EU energiadiplomáciájának mérlegelnie kell. Emellett az új projektek értékelésekor figyelembe kell venni azoknak a szomszédos országok energiabiztonságára gyakorolt hatását is. Ukrajna esetében például fennáll annak a kockázata, hogy az ország területén áthaladó gázforgalmat megszüntető projektek érinteni fogják Ukrajna bevételeit, gátolják a hálózat korszerűsítésével kapcsolatos beruházásokat, és megszüntetik a Moszkvával szembeni befolyást.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság javaslatot tett a „védett fogyasztó” közös fogalommeghatározására. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság javaslatot tett a „védett fogyasztó” közös fogalommeghatározására.

| 4.2. | Az EGSZB üdvözli a „feladatmegosztás” koncepcióját és a földgázipari vállalkozások, a tagállamok és az EU részvételén alapuló „háromszintű megközelítést”, amely a gázellátás biztonságára irányul; üdvözli azt a javaslatot is, hogy szükség esetén az Európai Bizottságnak kell koordinálnia a fellépéseket, amint azt az EGSZB egy korábbi jelentése is sürgette (1). Ez a megközelítés különösen a szállítási szerződések átláthatóságának biztosításához fontos.
  Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy meg kell különböztetni az állami szerveknek a 3. cikkben említett feladatait és felelősségi körét a magánvállalatokéitól és a magánszervezetekéitől. Ezért új megfogalmazást javasol, amely világossá teszi, hogy:






  — | a gázellátás biztosítása idevonatkozó felelősségi körükön belül a tagállami illetékes szervek és az Európai Bizottság feladata, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Az EGSZB üdvözli a „feladatmegosztás” koncepcióját és a földgázipari vállalkozások, a tagállamok és az EU részvételén alapuló „háromszintű megközelítést”, amely a gázellátás biztonságára irányul; üdvözli azt a javaslatot is, hogy szükség esetén az Európai Bizottságnak kell koordinálnia a fellépéseket, amint azt az EGSZB egy korábbi jelentése is sürgette (1). Ez a megközelítés különösen a szállítási szerződések átláthatóságának biztosításához fontos.

Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy meg kell különböztetni az állami szerveknek a 3. cikkben említett feladatait és felelősségi körét a magánvállalatokéitól és a magánszervezetekéitől. Ezért új megfogalmazást javasol, amely világossá teszi, hogy:

—

a gázellátás biztosítása idevonatkozó felelősségi körükön belül a tagállami illetékes szervek és az Európai Bizottság feladata,

| — | a földgázvállalatoknak és az ipari gázfogyasztóknak együtt kell működniük, és végre kell hajtaniuk az illetékes hatóságok által hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

a földgázvállalatoknak és az ipari gázfogyasztóknak együtt kell működniük, és végre kell hajtaniuk az illetékes hatóságok által hozott intézkedéseket.

| 4.3. | Az EGSZB tudomásul veszi a hét EU-n belüli „régió” összetételére javasolt kritériumokat. Végső soron egy olyan megoldást kell kialakítani, ahol egy tagállam egyszerre akár egynél több „régió” tagja is lehet. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB tudomásul veszi a hét EU-n belüli „régió” összetételére javasolt kritériumokat. Végső soron egy olyan megoldást kell kialakítani, ahol egy tagállam egyszerre akár egynél több „régió” tagja is lehet.

| 4.4. | Az EGSZB megemlíti, hogy az infrastruktúrával szemben támasztott követelmény nagyrészt változatlan maradt a 2010-es rendelethez képest. Üdvözli azt a javaslatot, hogy kétirányú szállítást („ellenirányú áramlást”) lehetővé tevő kapacitást alakítsanak ki a tagállamok közötti rendszerösszekötőknél. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB megemlíti, hogy az infrastruktúrával szemben támasztott követelmény nagyrészt változatlan maradt a 2010-es rendelethez képest. Üdvözli azt a javaslatot, hogy kétirányú szállítást („ellenirányú áramlást”) lehetővé tevő kapacitást alakítsanak ki a tagállamok közötti rendszerösszekötőknél.

| 4.5. | Az EGSZB megemlíti, hogy az ellátással szemben támasztott követelmény nagyrészt változatlan maradt a 2010-es rendelethez képest. Üdvözli azt a követelményt, hogy minden új nem piaci intézkedés előtt hatásvizsgálatot kell végezni. |
| --- | --- |

4.5.

Az EGSZB megemlíti, hogy az ellátással szemben támasztott követelmény nagyrészt változatlan maradt a 2010-es rendelethez képest. Üdvözli azt a követelményt, hogy minden új nem piaci intézkedés előtt hatásvizsgálatot kell végezni.

| 4.6. | Az EGSZB megemlíti azt a javaslatot, hogy a kockázatértékelést immár regionális szinten végzik el. Üdvözli ezt a javaslatot, és abba az irányba tett lépésnek tekinti, hogy a kockázatértékelést uniós szinten végezzék el. Üdvözli az Európai Bizottság által javasolt sablont, és e tekintetben fontosnak tartja a szakértői értékelési folyamatot. |
| --- | --- |

4.6.

Az EGSZB megemlíti azt a javaslatot, hogy a kockázatértékelést immár regionális szinten végzik el. Üdvözli ezt a javaslatot, és abba az irányba tett lépésnek tekinti, hogy a kockázatértékelést uniós szinten végezzék el. Üdvözli az Európai Bizottság által javasolt sablont, és e tekintetben fontosnak tartja a szakértői értékelési folyamatot.

| 4.7. | Az EGSZB üdvözli a vészhelyzeti tervekre, válságkezelési eljárásokra és a vészhelyzeti reagálásra vonatkozó javaslatokat. |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB üdvözli a vészhelyzeti tervekre, válságkezelési eljárásokra és a vészhelyzeti reagálásra vonatkozó javaslatokat.

| 4.8. | Az EGSZB üdvözli a 2014 nyarán elvégzett stressztesztek alapján az átláthatóságra és a tagállamok közötti szolidaritásra tett javaslatokat, amelyeket megfelelő biztosítékot nyújtó mechanizmusoknak tekint. Az EGSZB elismeréssel említi meg különösen azt, hogy a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport elfogadta a kiemelt projektek listáját, amelyek végrehajtásán keresztül a régió országai legalább három gázforráshoz férhetnek majd hozzá, biztosítva ezzel az ellátás diverzifikálását és biztonságát. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB üdvözli a 2014 nyarán elvégzett stressztesztek alapján az átláthatóságra és a tagállamok közötti szolidaritásra tett javaslatokat, amelyeket megfelelő biztosítékot nyújtó mechanizmusoknak tekint. Az EGSZB elismeréssel említi meg különösen azt, hogy a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport elfogadta a kiemelt projektek listáját, amelyek végrehajtásán keresztül a régió országai legalább három gázforráshoz férhetnek majd hozzá, biztosítva ezzel az ellátás diverzifikálását és biztonságát.

| 4.9. | Az EGSZB üdvözli az olyan harmadik országokkal folytatandó együttműködésre irányuló javaslatot, amelyek az Energiaközösség keretében szerződéses partnerek. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB üdvözli az olyan harmadik országokkal folytatandó együttműködésre irányuló javaslatot, amelyek az Energiaközösség keretében szerződéses partnerek.

| 4.10. | Az EGSZB elismeri azon javaslat fontosságát, hogy folyamatosan kövessék nyomon a gázellátás biztonságával kapcsolatos intézkedéseket, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ennek során vezesse be azt is, hogy a megújuló energiaforrásokat előnyben részesítve fokozatosan vezessék ki a földgáz használatát. |
| --- | --- |

4.10.

Az EGSZB elismeri azon javaslat fontosságát, hogy folyamatosan kövessék nyomon a gázellátás biztonságával kapcsolatos intézkedéseket, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ennek során vezesse be azt is, hogy a megújuló energiaforrásokat előnyben részesítve fokozatosan vezessék ki a földgáz használatát.

| 4.11. | Az EGSZB tudomásul veszi a Málta és Ciprus esetében javasolt eltéréseket, és arra bátorítja mindkét országot, hogy kedvező éghajlatukat tekintve álljanak az energetikai átállás élére, és energiaszükségletüket fosszilis tüzelőanyagok helyett megújuló energiaforrásokból elégítsék ki. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB tudomásul veszi a Málta és Ciprus esetében javasolt eltéréseket, és arra bátorítja mindkét országot, hogy kedvező éghajlatukat tekintve álljanak az energetikai átállás élére, és energiaszükségletüket fosszilis tüzelőanyagok helyett megújuló energiaforrásokból elégítsék ki.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 22-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  Lásd HL C 339., 2010.12.14., 49. o.

1

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/75

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a cseppfolyósított földgázra és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiáról

(COM(2016) 49 final)

(2016/C 487/12)

| Előadó: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |

Előadó:

Marian KRZAKLEWSKI

| Felkérés: | Európai Bizottság, 16/02/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 07/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 22/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 109/0/8 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 16/02/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

07/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

22/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

109/0/8

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a közleményben (COM(2016) 49 final) a cseppfolyósított földgázra (LNG) és a földgáztárolásra felvázolt uniós stratégia az energiaellátás biztonságát és diverzifikálását célzó energiaunió-projekt alapvető eleme. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a közleményben (COM(2016) 49 final) a cseppfolyósított földgázra (LNG) és a földgáztárolásra felvázolt uniós stratégia az energiaellátás biztonságát és diverzifikálását célzó energiaunió-projekt alapvető eleme.

| 1.2. | Az elkövetkező néhány évben növekedni fog a globális gázcseppfolyósítási potenciál, ami valószínűleg lefelé fogja nyomni az árakat. Az EGSZB ebben lehetőséget lát arra, hogy növeljék az EU gázrendszerének biztonságát és ellenálló képességét. |
| --- | --- |

1.2.

Az elkövetkező néhány évben növekedni fog a globális gázcseppfolyósítási potenciál, ami valószínűleg lefelé fogja nyomni az árakat. Az EGSZB ebben lehetőséget lát arra, hogy növeljék az EU gázrendszerének biztonságát és ellenálló képességét.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy a cseppfolyósított földgáz arányának növelésével rugalmasabbá kell tenni az európai gázpiacot. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB úgy véli, hogy a cseppfolyósított földgáz arányának növelésével rugalmasabbá kell tenni az európai gázpiacot.

| 1.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EU gázpiacán a cseppfolyósított földgáz részarányának növelése, a földgáztárolási létesítményekben a megfelelő gáztartalékok biztosítása, valamint az energiaellátás tényleges diverzifikálása olyan tényezők, amelyek biztosítani fogják az Európai Unió tagállamainak energiabiztonságát. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB úgy véli, hogy az EU gázpiacán a cseppfolyósított földgáz részarányának növelése, a földgáztárolási létesítményekben a megfelelő gáztartalékok biztosítása, valamint az energiaellátás tényleges diverzifikálása olyan tényezők, amelyek biztosítani fogják az Európai Unió tagállamainak energiabiztonságát.

| 1.5. | Az Európai Bizottság közleménye helyesen hívja fel a figyelmet arra, hogy az EU visszaalakítási kapacitása csak látszólag elégséges, mert regionális szintű megoszlása nem optimális. |
| --- | --- |

1.5.

Az Európai Bizottság közleménye helyesen hívja fel a figyelmet arra, hogy az EU visszaalakítási kapacitása csak látszólag elégséges, mert regionális szintű megoszlása nem optimális.

| 1.6. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a gázellátás teljes körű és fenntartható diverzifikálásának elérése érdekében diverzifikált megközelítésre van szükség az új LNG-terminálok építésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a gázellátás teljes körű és fenntartható diverzifikálásának elérése érdekében diverzifikált megközelítésre van szükség az új LNG-terminálok építésével kapcsolatban.

| 1.6.1. | Prioritást kell adni a kiegyensúlyozott ellátási útvonalakra irányuló beruházásoknak. Az új LNG-terminálok és határokon átnyúló szállítási kapcsolatok építését támogató prudens uniós intézkedéseknek figyelembe kell venniük a jelenleg elszigetelt és egyetlen beszállítótól függő régiókat. |
| --- | --- |

1.6.1.

Prioritást kell adni a kiegyensúlyozott ellátási útvonalakra irányuló beruházásoknak. Az új LNG-terminálok és határokon átnyúló szállítási kapcsolatok építését támogató prudens uniós intézkedéseknek figyelembe kell venniük a jelenleg elszigetelt és egyetlen beszállítótól függő régiókat.

| 1.6.2. | A közös érdekű projektekbe történő hatékony és megfelelő idejű beruházásoknak fontos szerepük van az LNG-piac bővítésében az EU-ban. Átlátható mechanizmusokat kell kialakítani a beruházási és működési költségek tagállamok és gazdasági szereplők közötti igazságos elosztásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.6.2.

A közös érdekű projektekbe történő hatékony és megfelelő idejű beruházásoknak fontos szerepük van az LNG-piac bővítésében az EU-ban. Átlátható mechanizmusokat kell kialakítani a beruházási és működési költségek tagállamok és gazdasági szereplők közötti igazságos elosztásának biztosítása érdekében.

| 1.6.3. | Az EGSZB véleménye szerint az EU-nak biztosítania kell azt, hogy az LNG-terminálok és az úszó LNG-tároló és -visszaalakító egységek (hajók) (Floating Storage Regasification Unit, FSRU) építésére irányuló gyorsított projektek fejlesztése a leghatékonyabb beruházáson alapuló technológiasemleges döntés legyen. |
| --- | --- |

1.6.3.

Az EGSZB véleménye szerint az EU-nak biztosítania kell azt, hogy az LNG-terminálok és az úszó LNG-tároló és -visszaalakító egységek (hajók) (Floating Storage Regasification Unit, FSRU) építésére irányuló gyorsított projektek fejlesztése a leghatékonyabb beruházáson alapuló technológiasemleges döntés legyen.

| 1.7. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy ellenőrizze az LNG nem uniós országokból történő beszerzéséről kötött kormányközi megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy ellenőrizze az LNG nem uniós országokból történő beszerzéséről kötött kormányközi megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét.

| 1.8. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság közleménye nem mutatja be azt, hogy az LNG részarányának növelésére és a földgáztárolás bővítésére irányuló stratégia miként egyeztethető össze az EU szomszédai által jelenleg tervezett olyan nagy hálózati beruházásokkal, mint amilyen az Északi Áramlat 2. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság közleménye nem mutatja be azt, hogy az LNG részarányának növelésére és a földgáztárolás bővítésére irányuló stratégia miként egyeztethető össze az EU szomszédai által jelenleg tervezett olyan nagy hálózati beruházásokkal, mint amilyen az Északi Áramlat 2.

| 1.9. | Az EGSZB elismeri és hangsúlyozza a földgáz értékét, ezen belül az LNG fontos szerepét az Uniónak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerekre való átállásában. Elismeri és hangsúlyozza továbbá azokat az erőfeszítéseket, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátásoknak, valamint az európai polgárok életét és egészségét veszélyeztető, mérgező gáz- és porkibocsátásoknak (PM10, PM2,5) a csökkentésére irányulnak. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB elismeri és hangsúlyozza a földgáz értékét, ezen belül az LNG fontos szerepét az Uniónak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerekre való átállásában. Elismeri és hangsúlyozza továbbá azokat az erőfeszítéseket, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátásoknak, valamint az európai polgárok életét és egészségét veszélyeztető, mérgező gáz- és porkibocsátásoknak (PM10, PM2,5) a csökkentésére irányulnak.

| 1.9.1. | A közleményben vázolt stratégiának még határozottabban kellene hangsúlyoznia a földgáz mint áthidaló technológia fontos szerepét a szénről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiára való átállásban. Tisztább energiaforrásként a földgáznak különösen fontos a szerepe a nem ipari – elsősorban háztartási és a közlekedésből származó – kibocsátások drasztikus csökkentésében. |
| --- | --- |

1.9.1.

A közleményben vázolt stratégiának még határozottabban kellene hangsúlyoznia a földgáz mint áthidaló technológia fontos szerepét a szénről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiára való átállásban. Tisztább energiaforrásként a földgáznak különösen fontos a szerepe a nem ipari – elsősorban háztartási és a közlekedésből származó – kibocsátások drasztikus csökkentésében.

| 1.9.2. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szénalapú gazdaságról a karbonszegény gazdaságra való átállás során a földgáz nagyobb arányban legyen jelen a tagállamok energiaszerkezetében, különösen azokban az országokban, ahol a szén van túlsúlyban. |
| --- | --- |

1.9.2.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szénalapú gazdaságról a karbonszegény gazdaságra való átállás során a földgáz nagyobb arányban legyen jelen a tagállamok energiaszerkezetében, különösen azokban az országokban, ahol a szén van túlsúlyban.

| 1.10. | Az EGSZB támogatja azt a közleményben vázolt elképzelést, mely szerint az LNG teherfuvarozási ágazatban és tengeri szállításban való használata jelentősen csökkentheti a környezeti kárt. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB támogatja azt a közleményben vázolt elképzelést, mely szerint az LNG teherfuvarozási ágazatban és tengeri szállításban való használata jelentősen csökkentheti a környezeti kárt.

| 1.10.1. | Ugyanakkor az EGSZB rámutat arra, hogy a közlemény LNG-vel foglalkozó fejezete nem fordít kellő figyelmet annak az európai rendszernek az intenzív fejlesztésére, amely LNG-t szerez be és használ fel üzemanyagként mind a közúti, mind pedig a tengeri szállításban. |
| --- | --- |

1.10.1.

Ugyanakkor az EGSZB rámutat arra, hogy a közlemény LNG-vel foglalkozó fejezete nem fordít kellő figyelmet annak az európai rendszernek az intenzív fejlesztésére, amely LNG-t szerez be és használ fel üzemanyagként mind a közúti, mind pedig a tengeri szállításban.

| 1.11. | Az EGSZB elismeri, hogy a földgáztárolás különösen fontos szerepet tölt be Európa biztonsági architektúrájában és a stabil földgázellátás fenntartásában. Az EU jelenlegi tárolási kapacitása jelentős (COM(2016) 49 final), eloszlása azonban nem kielégítő. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB elismeri, hogy a földgáztárolás különösen fontos szerepet tölt be Európa biztonsági architektúrájában és a stabil földgázellátás fenntartásában. Az EU jelenlegi tárolási kapacitása jelentős (COM(2016) 49 final), eloszlása azonban nem kielégítő.

| 1.12. | Az EGSZB kiemeli, hogy az egyensúly biztosítása és az energiabiztonság megteremtése érdekében az üzemeltetőknek el kell fogadniuk bizonyos elveket, nevezetesen azt az elképzelést, hogy a tárolt földgáz minimális szintjének le kell fednie a nemzeti piac téli időszakra vonatkozó gázigényének 100 %-át. A legjobb alternatíva viszont az lenne, ha regionális szinten hoznák egyensúlyba a tárolt földgáz szintjét. |
| --- | --- |

1.12.

Az EGSZB kiemeli, hogy az egyensúly biztosítása és az energiabiztonság megteremtése érdekében az üzemeltetőknek el kell fogadniuk bizonyos elveket, nevezetesen azt az elképzelést, hogy a tárolt földgáz minimális szintjének le kell fednie a nemzeti piac téli időszakra vonatkozó gázigényének 100 %-át. A legjobb alternatíva viszont az lenne, ha regionális szinten hoznák egyensúlyba a tárolt földgáz szintjét.

| 1.13. | Az EGSZB támogatja és a fontosnak tartja az Európai Bizottság arra irányuló terveit, hogy felszámolja a hatékony regionális földgázkereskedési központok és az egyes nemzeti piacok közötti kereskedelem akadályait. |
| --- | --- |

1.13.

Az EGSZB támogatja és a fontosnak tartja az Európai Bizottság arra irányuló terveit, hogy felszámolja a hatékony regionális földgázkereskedési központok és az egyes nemzeti piacok közötti kereskedelem akadályait.

| 1.14. | Az infrastruktúra hiányosságainak pótlásával kapcsolatban – amely problémára a közlemény is rávilágított – az EGSZB úgy véli, hogy ki kell használni az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) által kínált lehetőségeket arra, hogy további finanszírozást nyújtsanak a döntő fontosságú energetikai és távinformatikai infrastrukturális projektek számára. |
| --- | --- |

1.14.

Az infrastruktúra hiányosságainak pótlásával kapcsolatban – amely problémára a közlemény is rávilágított – az EGSZB úgy véli, hogy ki kell használni az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) által kínált lehetőségeket arra, hogy további finanszírozást nyújtsanak a döntő fontosságú energetikai és távinformatikai infrastrukturális projektek számára.

2.   Háttér

| 2.1. | 2015 márciusában az Európai Unió Tanácsa elfogadta az energiaunióról szóló következtetéseit. A dokumentum legfontosabb része megállapítja, hogy „az EU elkötelezett aziránt, hogy előretekintő éghajlat-politikával rendelkező energiauniót valósítson meg az Európai Bizottság keretstratégiájára alapozva, amelynek öt dimenziója szorosan kapcsolódik egymáshoz, és kölcsönösen erősíti egymást:






  — | energiabiztonság, szolidaritás és bizalom, |
| --- | --- | --- |

2.1.

2015 márciusában az Európai Unió Tanácsa elfogadta az energiaunióról szóló következtetéseit. A dokumentum legfontosabb része megállapítja, hogy „az EU elkötelezett aziránt, hogy előretekintő éghajlat-politikával rendelkező energiauniót valósítson meg az Európai Bizottság keretstratégiájára alapozva, amelynek öt dimenziója szorosan kapcsolódik egymáshoz, és kölcsönösen erősíti egymást:

—

energiabiztonság, szolidaritás és bizalom,

| — | teljesen integrált európai energiapiac, |
| --- | --- |

—

teljesen integrált európai energiapiac,

| — | a kereslet csökkentését elősegítő energiahatékonyság, |
| --- | --- |

—

a kereslet csökkentését elősegítő energiahatékonyság,

| — | a gazdaság dekarbonizációja, |
| --- | --- |

—

a gazdaság dekarbonizációja,

| — | kutatás, innováció és versenyképesség. |
| --- | --- |

—

kutatás, innováció és versenyképesség.

| 2.2. | Az EGSZB megemlíti, hogy a szóban forgó dokumentum 2. bekezdésének a) pontjában a Tanács szorgalmazta, hogy az energiabiztonság és a jól működő belső energiapiac biztosítása érdekében fel kell gyorsítani a villamos energia és a földgáz területén az infrastruktúra-projekteket, ideértve a hálózatok összekapcsolását is, főként a peremterületekkel. |
| --- | --- |

2.2.

Az EGSZB megemlíti, hogy a szóban forgó dokumentum 2. bekezdésének a) pontjában a Tanács szorgalmazta, hogy az energiabiztonság és a jól működő belső energiapiac biztosítása érdekében fel kell gyorsítani a villamos energia és a földgáz területén az infrastruktúra-projekteket, ideértve a hálózatok összekapcsolását is, főként a peremterületekkel.

| 2.3. | Az EGSZB-nek ez a véleménye a cseppfolyósított földgázra (LNG) és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiát tekinti át, amelyet a COM(2016) 49 final közlemény vázolt fel. A stratégia fontos elemét képezi az energiaunióra irányuló terveknek (COM(2015) 80 final), mivel hozzájárul az energiaellátás biztonságához, az energiapiacok versenyképességéhez, valamint az energiaunió keretében és azon kívül elérni kívánt éghajlati és környezetvédelmi célkitűzésekhez. |
| --- | --- |

2.3.

Az EGSZB-nek ez a véleménye a cseppfolyósított földgázra (LNG) és a földgáztárolásra vonatkozó uniós stratégiát tekinti át, amelyet a COM(2016) 49 final közlemény vázolt fel. A stratégia fontos elemét képezi az energiaunióra irányuló terveknek (COM(2015) 80 final), mivel hozzájárul az energiaellátás biztonságához, az energiapiacok versenyképességéhez, valamint az energiaunió keretében és azon kívül elérni kívánt éghajlati és környezetvédelmi célkitűzésekhez.

| 2.4. | A földgáz fontos tüzelőanyag az EU energiaszerkezetében, és a teljes energiafogyasztás 25 %-át teszi ki. Fontos kiemelni, hogy e nyersanyag tagállami kitermelése az energiatermelési szükséglet 34 %-át elégíti ki az iparban, a szolgáltatásokban és a magánháztartásokban. |
| --- | --- |

2.4.

A földgáz fontos tüzelőanyag az EU energiaszerkezetében, és a teljes energiafogyasztás 25 %-át teszi ki. Fontos kiemelni, hogy e nyersanyag tagállami kitermelése az energiatermelési szükséglet 34 %-át elégíti ki az iparban, a szolgáltatásokban és a magánháztartásokban.

| 2.5. | Az EU-ban viszonylag gyorsan csökken a földgázkitermelés. 2004-ben 229,5 milliárd m3 földgázt termeltek ki, de 2014-re 132,3 milliárd m3-re esett vissza a termelés. Ráadásul a meglévő tartalékok csak 11,3 évre elengedőek. Ez megmagyarázza, hogy miért az Európai Unió a világ legnagyobb földgázimportőre. 2014-ben a földgázfogyasztás 386,9 milliárd m3 volt az EU-ban. Ez a 10 éves legalacsonyabb szint volt, és 11,6 %-kal alacsonyabb az előző évhez képes, mégis az éves átlagos földgázfogyasztás 2004 és 2013 között 477 milliárd m3 volt az EU-ban. |
| --- | --- |

2.5.

Az EU-ban viszonylag gyorsan csökken a földgázkitermelés. 2004-ben 229,5 milliárd m3 földgázt termeltek ki, de 2014-re 132,3 milliárd m3-re esett vissza a termelés. Ráadásul a meglévő tartalékok csak 11,3 évre elengedőek. Ez megmagyarázza, hogy miért az Európai Unió a világ legnagyobb földgázimportőre. 2014-ben a földgázfogyasztás 386,9 milliárd m3 volt az EU-ban. Ez a 10 éves legalacsonyabb szint volt, és 11,6 %-kal alacsonyabb az előző évhez képes, mégis az éves átlagos földgázfogyasztás 2004 és 2013 között 477 milliárd m3 volt az EU-ban.

| 2.6. | A globális feltárható földgáztartalékok óriásiak (187 000 milliárd m3), a kapcsolódó R/P-arány 54 év. Ha beszámítjuk a nem konvencionális földgázforrásokat is, ez az arány 290 évre nő. |
| --- | --- |

2.6.

A globális feltárható földgáztartalékok óriásiak (187 000 milliárd m3), a kapcsolódó R/P-arány 54 év. Ha beszámítjuk a nem konvencionális földgázforrásokat is, ez az arány 290 évre nő.

| 2.7. | 2020-ig a világ földgáz-cseppfolyósítási kapacitása jelentős ütemben (+ 50 %) bővülni fog, különösen az USA-ban és Ausztráliában (több mint 100 millió tonna/év), ami elkerülhetetlenül lefelé fogja szorítani az árakat. Ez lehetőséget kínál az uniós tagállamok számára, hogy megerősítsék az EU gázrendszerének biztonságát és ellenálló képességét. |
| --- | --- |

2.7.

2020-ig a világ földgáz-cseppfolyósítási kapacitása jelentős ütemben (+ 50 %) bővülni fog, különösen az USA-ban és Ausztráliában (több mint 100 millió tonna/év), ami elkerülhetetlenül lefelé fogja szorítani az árakat. Ez lehetőséget kínál az uniós tagállamok számára, hogy megerősítsék az EU gázrendszerének biztonságát és ellenálló képességét.

| 2.8. | A huszonegyedik század első évtizedében a földgázt elsősorban a gázvezetékrendszeren keresztül importálták az EU-ba, a cseppfolyósított földgáz (LNG) pedig a behozatalnak mindössze egyötödét tette ki, annak ellenére, hogy az LNG az előbbi térfogatának csupán 1/600-ad része, és emiatt a szállítás és tárolás szempontjából jóval gazdaságosabb. |
| --- | --- |

2.8.

A huszonegyedik század első évtizedében a földgázt elsősorban a gázvezetékrendszeren keresztül importálták az EU-ba, a cseppfolyósított földgáz (LNG) pedig a behozatalnak mindössze egyötödét tette ki, annak ellenére, hogy az LNG az előbbi térfogatának csupán 1/600-ad része, és emiatt a szállítás és tárolás szempontjából jóval gazdaságosabb.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB elismeri, hogy a földgáz fontos szerepet tölt be az Uniónak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerekre való átállásában és a kibocsátáscsökkentési erőfeszítéseiben. Kulcsfontosságú rövid és középtávú prioritássá válik annak biztosítása, hogy a tagállamok kiegyensúlyozott és korlátozásoktól mentes hozzáférést kapjanak a diverzifikált és politikailag stabil földgáztermelő piacokhoz, ami hozzájárul az EU éghajlatvédelmi és energiapolitikai céljaihoz, valamint a stabil energiaunió megteremtéséhez. A földgáz energiaszerkezetbeli arányával kapcsolatos politikának figyelembe kell vennie a párizsi megállapodásban (COP 21) foglalt azon hosszú távú célkitűzést, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése ne haladja meg az 1,5 oC-ot. |
| --- | --- |

3.1.

Az EGSZB elismeri, hogy a földgáz fontos szerepet tölt be az Uniónak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerekre való átállásában és a kibocsátáscsökkentési erőfeszítéseiben. Kulcsfontosságú rövid és középtávú prioritássá válik annak biztosítása, hogy a tagállamok kiegyensúlyozott és korlátozásoktól mentes hozzáférést kapjanak a diverzifikált és politikailag stabil földgáztermelő piacokhoz, ami hozzájárul az EU éghajlatvédelmi és energiapolitikai céljaihoz, valamint a stabil energiaunió megteremtéséhez. A földgáz energiaszerkezetbeli arányával kapcsolatos politikának figyelembe kell vennie a párizsi megállapodásban (COP 21) foglalt azon hosszú távú célkitűzést, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése ne haladja meg az 1,5 oC-ot.

| 3.2. | Az EGSZB megállapítja, hogy az Európai Bizottság közleménye (COM(2016) 49 final) az EU éghajlatvédelmi és energiapolitikai keretrendszeréről létrejött megállapodás folytatása. A megállapodás – amelyet az Európai Unió Tanácsa 2014. október 23–24-én fogadott el – az alábbi, 2030-ig elérendő célokat tűzi ki:






  — | a CO2-kibocsátás 40 %-os csökkentése, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Az EGSZB megállapítja, hogy az Európai Bizottság közleménye (COM(2016) 49 final) az EU éghajlatvédelmi és energiapolitikai keretrendszeréről létrejött megállapodás folytatása. A megállapodás – amelyet az Európai Unió Tanácsa 2014. október 23–24-én fogadott el – az alábbi, 2030-ig elérendő célokat tűzi ki:

—

a CO2-kibocsátás 40 %-os csökkentése,

| — | a megújuló energiák legalább 27 %-os részaránya az EU energiaszerkezetében, |
| --- | --- |

—

a megújuló energiák legalább 27 %-os részaránya az EU energiaszerkezetében,

| — | az energiahatékonyság legalább 27 %-os növelése. |
| --- | --- |

—

az energiahatékonyság legalább 27 %-os növelése.

| 3.3. | Azt, hogy az uniós országokban a földgáz gazdaságilag versenyképes-e, valamint hogy a földgáz életképes versenytársa lesz-e a szilárd tüzelőanyagoknak, különösen a szénnek, az elkövetkező évtizedben fogja eldönteni öt különböző tényező kölcsönhatása:






  — | éghajlat- és energiapolitika, különösen a levegőminőség javítására irányuló erőfeszítések, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Azt, hogy az uniós országokban a földgáz gazdaságilag versenyképes-e, valamint hogy a földgáz életképes versenytársa lesz-e a szilárd tüzelőanyagoknak, különösen a szénnek, az elkövetkező évtizedben fogja eldönteni öt különböző tényező kölcsönhatása:

—

éghajlat- és energiapolitika, különösen a levegőminőség javítására irányuló erőfeszítések,

| — | gázárak, |
| --- | --- |

—

gázárak,

| — | az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének végrehajtása és ezáltal a CO2-kibocsátási egységek ára, |
| --- | --- |

—

az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének végrehajtása és ezáltal a CO2-kibocsátási egységek ára,

| — | az USA-ból és Ausztráliából érkező gázexport (LNG) mértéke, |
| --- | --- |

—

az USA-ból és Ausztráliából érkező gázexport (LNG) mértéke,

| — | a nyersolaj és a szén világpiaci ára. |
| --- | --- |

—

a nyersolaj és a szén világpiaci ára.

| 3.4. | Az EGSZB támogatja és fontosnak tartja az Európai Bizottság arra irányuló terveit, hogy felszámolja a hatékony regionális földgáz-kereskedési központok és az egyes nemzeti piacok közötti kereskedelem akadályait. Ehhez elengedhetetlen a belső földgázpiac kiteljesítése, a szabályozási, kereskedelmi és jogi akadályok felszámolása, valamint az ezekhez a piacokhoz való hozzáférés biztosítása. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB támogatja és fontosnak tartja az Európai Bizottság arra irányuló terveit, hogy felszámolja a hatékony regionális földgáz-kereskedési központok és az egyes nemzeti piacok közötti kereskedelem akadályait. Ehhez elengedhetetlen a belső földgázpiac kiteljesítése, a szabályozási, kereskedelmi és jogi akadályok felszámolása, valamint az ezekhez a piacokhoz való hozzáférés biztosítása.

| 3.4.1. | Mivel a cseppfolyósított palagáznak az USA-ból történő behozatala kedvező hatással járhat az európai gázpiacra, az EGSZB sürgeti az EU-t, hogy kezdjen aktív tárgyalásokat a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében a cseppfolyósított palagáz USA-ból származó importja előtt álló akadályok megszüntetésére. |
| --- | --- |

3.4.1.

Mivel a cseppfolyósított palagáznak az USA-ból történő behozatala kedvező hatással járhat az európai gázpiacra, az EGSZB sürgeti az EU-t, hogy kezdjen aktív tárgyalásokat a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében a cseppfolyósított palagáz USA-ból származó importja előtt álló akadályok megszüntetésére.

| 3.5. | Kiemelendő, hogy az Európai Bizottság közleménye nem mutatja be azt, hogy az LNG részarányának növelésére és a földgáztárolás bővítésére irányuló stratégia miként egyeztethető össze a tervezett Északi Áramlat 2 beruházással (COM(2016) 49 final). |
| --- | --- |

3.5.

Kiemelendő, hogy az Európai Bizottság közleménye nem mutatja be azt, hogy az LNG részarányának növelésére és a földgáztárolás bővítésére irányuló stratégia miként egyeztethető össze a tervezett Északi Áramlat 2 beruházással (COM(2016) 49 final).

| 3.6. | A közleményben vázolt stratégiának még határozottabban kellene hangsúlyoznia a földgáz mint áthidaló technológia fontos szerepét a szénről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiára való átállásban. A földgáz tüzelőanyagként különösen alkalmas a gyors és állandó villamos- és hőenergia-termelésre, és így a megújuló energiaforrásokat támogató tartalék technológiaként működhet. |
| --- | --- |

3.6.

A közleményben vázolt stratégiának még határozottabban kellene hangsúlyoznia a földgáz mint áthidaló technológia fontos szerepét a szénről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiára való átállásban. A földgáz tüzelőanyagként különösen alkalmas a gyors és állandó villamos- és hőenergia-termelésre, és így a megújuló energiaforrásokat támogató tartalék technológiaként működhet.

| 3.7. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szénalapú gazdaságról a karbonszegény gazdaságra való átállás során a földgáz nagyobb arányban legyen jelen a tagállamok energiaszerkezetében, különösen azokban az országokban, ahol a szén van túlsúlyban. Ez különösen a levegőminőség javítása szempontjából fontos, ami pozitív hatást fog gyakorolni az ezekben az országokban és a velük szomszédos országokban élő polgárok egészségére, miközben jelentősen csökkenti az üvegházhatást okozó és mérgező gázok kibocsátását. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a szénalapú gazdaságról a karbonszegény gazdaságra való átállás során a földgáz nagyobb arányban legyen jelen a tagállamok energiaszerkezetében, különösen azokban az országokban, ahol a szén van túlsúlyban. Ez különösen a levegőminőség javítása szempontjából fontos, ami pozitív hatást fog gyakorolni az ezekben az országokban és a velük szomszédos országokban élő polgárok egészségére, miközben jelentősen csökkenti az üvegházhatást okozó és mérgező gázok kibocsátását.

| 3.7.1. | Néhány tagállamban a végső energia átlagosan kétharmadát a háztartások fűtésére használják fel, és ezt az energiát alacsony hatékonyságú széntüzelésű berendezésekben állítják elő. A kis földgáztüzelésű kapcsolt energiatermelő létesítményekbe történő beruházások erősítenék az energiarendszer ellenálló képességét, és javítanák a levegőminőséget. Ezeket a beruházásokat rövid idő (2 év) alatt meg lehet valósítani, a pénzügyi költségek (tőkekiadások) viszonylag alacsonyak (bár ezeket növelik a működtetési költségek), és részben kiegyenlítik a viszonylag magas tüzelőanyag-költségeket. A kis földgáztüzelésű kapcsolt energiatermelő létesítmények másik előnye az, hogy nagyon rövid időre van szükség ahhoz, hogy ezeket szinkronizálják az energiaelosztási hálózatokkal, és ezáltal kiváló kiegészítő energiaforrásként működnek a csúcsterhelés időszakaiban. |
| --- | --- |

3.7.1.

Néhány tagállamban a végső energia átlagosan kétharmadát a háztartások fűtésére használják fel, és ezt az energiát alacsony hatékonyságú széntüzelésű berendezésekben állítják elő. A kis földgáztüzelésű kapcsolt energiatermelő létesítményekbe történő beruházások erősítenék az energiarendszer ellenálló képességét, és javítanák a levegőminőséget. Ezeket a beruházásokat rövid idő (2 év) alatt meg lehet valósítani, a pénzügyi költségek (tőkekiadások) viszonylag alacsonyak (bár ezeket növelik a működtetési költségek), és részben kiegyenlítik a viszonylag magas tüzelőanyag-költségeket. A kis földgáztüzelésű kapcsolt energiatermelő létesítmények másik előnye az, hogy nagyon rövid időre van szükség ahhoz, hogy ezeket szinkronizálják az energiaelosztási hálózatokkal, és ezáltal kiváló kiegészítő energiaforrásként működnek a csúcsterhelés időszakaiban.

| 3.8. | Az infrastruktúra hiányosságainak pótlásával kapcsolatban – amely problémára a közlemény is rávilágított – ki kell használni az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) által kínált lehetőségeket. E program keretében kiegészítő finanszírozást kell nyújtani többek között az alábbi alapvetően fontos projektek számára az energetikai és információs infrastruktúra terén:






  — | az energiahálózatok országok közötti összekapcsolásának fejlesztése, |
| --- | --- | --- |

3.8.

Az infrastruktúra hiányosságainak pótlásával kapcsolatban – amely problémára a közlemény is rávilágított – ki kell használni az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) által kínált lehetőségeket. E program keretében kiegészítő finanszírozást kell nyújtani többek között az alábbi alapvetően fontos projektek számára az energetikai és információs infrastruktúra terén:

—

az energiahálózatok országok közötti összekapcsolásának fejlesztése,

| — | az energiaforrások és a szállítási útvonalak diverzifikálása, |
| --- | --- |

—

az energiaforrások és a szállítási útvonalak diverzifikálása,

| — | európai és regionális vészhelyzeti tervek kidolgozása energiaválságok esetére, |
| --- | --- |

—

európai és regionális vészhelyzeti tervek kidolgozása energiaválságok esetére,

| — | a gazdaság energiahatékonyságának növelése. |
| --- | --- |

—

a gazdaság energiahatékonyságának növelése.

4.   Részletes megjegyzések a cseppfolyósított földgázzal kapcsolatban

| 4.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a cseppfolyósított földgáz arányának növelésével rugalmasabbá kell tenni az európai gázpiacot. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a cseppfolyósított földgáz arányának növelésével rugalmasabbá kell tenni az európai gázpiacot.

| 4.2. | Az EU gázpiacán a cseppfolyósított földgáz részarányának növelése, a földgáztárolási létesítményekben a megfelelő gáztartalékok biztosítása, valamint az ellátási útvonalak tényleges diverzifikálása olyan tényezők, amelyek növelni fogják az Európai Unió tagállamainak energiabiztonságát. |
| --- | --- |

4.2.

Az EU gázpiacán a cseppfolyósított földgáz részarányának növelése, a földgáztárolási létesítményekben a megfelelő gáztartalékok biztosítása, valamint az ellátási útvonalak tényleges diverzifikálása olyan tényezők, amelyek növelni fogják az Európai Unió tagállamainak energiabiztonságát.

| 4.3. | Az Európai Bizottság közleménye helyesen hívja fel a figyelmet arra, hogy az EU visszaalakítási kapacitása látszólag elégséges – azért „látszólag”, mert a kapacitás megoszlása nem optimális. Az Ibériai-félszigeten, Franciaországban, az Egyesült Királyságban és Hollandiában a visszaalakítási kapacitást nagyon korlátozott mértékben használják ki, míg a balti-tengeri, közép- és kelet-európai, valamint délkelet-európai tagállamok nagyon erőteljesen egyetlen szállítótól függenek. |
| --- | --- |

4.3.

Az Európai Bizottság közleménye helyesen hívja fel a figyelmet arra, hogy az EU visszaalakítási kapacitása látszólag elégséges – azért „látszólag”, mert a kapacitás megoszlása nem optimális. Az Ibériai-félszigeten, Franciaországban, az Egyesült Királyságban és Hollandiában a visszaalakítási kapacitást nagyon korlátozott mértékben használják ki, míg a balti-tengeri, közép- és kelet-európai, valamint délkelet-európai tagállamok nagyon erőteljesen egyetlen szállítótól függenek.

| 4.4. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az európai piacokon a gázellátás teljes körű és fenntartható diverzifikálásának elérése érdekében diverzifikált megközelítésre van szükség az új LNG-terminálok építésével kapcsolatban. Prioritást kell adni a kiegyensúlyozott ellátási útvonalakra irányuló beruházásoknak. |
| --- | --- |

4.4.

Az EGSZB egyetért azzal, hogy az európai piacokon a gázellátás teljes körű és fenntartható diverzifikálásának elérése érdekében diverzifikált megközelítésre van szükség az új LNG-terminálok építésével kapcsolatban. Prioritást kell adni a kiegyensúlyozott ellátási útvonalakra irányuló beruházásoknak.

| 4.5. | Az új LNG-terminálok és határokon átnyúló szállítási kapcsolatok építését támogató prudens uniós intézkedéseknek kiemelten figyelembe kell venniük a jelenleg elszigetelt és egyetlen beszállítótól függő régiókat. A beruházások ilyen módon történő ösztönzése biztosítaná, hogy több gázszállító szabad és tisztességes versenyfeltételek mellett egyenlő hozzáférést kapjon ezekhez a régiókhoz. Ebben az összefüggésben különösen fontos az összeköttetések bővítése, hogy elősegítsék a tagállamok hazai piacai közötti gázkereskedelmet, különösen azokban a régiókban, ahol jelenleg nem megfelelő az ellátásbiztonság. |
| --- | --- |

4.5.

Az új LNG-terminálok és határokon átnyúló szállítási kapcsolatok építését támogató prudens uniós intézkedéseknek kiemelten figyelembe kell venniük a jelenleg elszigetelt és egyetlen beszállítótól függő régiókat. A beruházások ilyen módon történő ösztönzése biztosítaná, hogy több gázszállító szabad és tisztességes versenyfeltételek mellett egyenlő hozzáférést kapjon ezekhez a régiókhoz. Ebben az összefüggésben különösen fontos az összeköttetések bővítése, hogy elősegítsék a tagállamok hazai piacai közötti gázkereskedelmet, különösen azokban a régiókban, ahol jelenleg nem megfelelő az ellátásbiztonság.

| 4.6. | Az uniós LNG-piac bővítése szempontjából kulcsszerepük van a PCI-be történő hatékony és megfelelő idejű beruházásoknak. Egyértelmű mechanizmusokat kell kialakítani annak érdekében, hogy a beruházási és működési költségeket igazságosan elosszák az eltérő szintű LNG-infrastruktúrával és földgáztárolási kapacitással rendelkező tagállamok között. |
| --- | --- |

4.6.

Az uniós LNG-piac bővítése szempontjából kulcsszerepük van a PCI-be történő hatékony és megfelelő idejű beruházásoknak. Egyértelmű mechanizmusokat kell kialakítani annak érdekében, hogy a beruházási és működési költségeket igazságosan elosszák az eltérő szintű LNG-infrastruktúrával és földgáztárolási kapacitással rendelkező tagállamok között.

| 4.7. | Az EU-nak biztosítania kell azt, hogy az LNG-terminálok és az FSRU-k építésére irányuló gyorsított projektek fejlesztése a leghatékonyabb beruházáson alapuló technológiasemleges döntés legyen, aminek a lehető legalacsonyabb visszaalakítási díjakhoz, a termékek gyorsabb piacra kerüléséhez, alacsonyabb végrehajtási kockázatokhoz és piac nagyobb fokú kiszámíthatóságához kell elvezetnie. |
| --- | --- |

4.7.

Az EU-nak biztosítania kell azt, hogy az LNG-terminálok és az FSRU-k építésére irányuló gyorsított projektek fejlesztése a leghatékonyabb beruházáson alapuló technológiasemleges döntés legyen, aminek a lehető legalacsonyabb visszaalakítási díjakhoz, a termékek gyorsabb piacra kerüléséhez, alacsonyabb végrehajtási kockázatokhoz és piac nagyobb fokú kiszámíthatóságához kell elvezetnie.

| 4.8. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a tervét, hogy ellenőrizze az LNG beszerzéséről az uniós tagállamok és nem uniós országok között létrejött kormányközi megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a tervét, hogy ellenőrizze az LNG beszerzéséről az uniós tagállamok és nem uniós országok között létrejött kormányközi megállapodásoknak az uniós joggal való összeegyeztethetőségét.

| 4.9. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság közleményében vázolt elképzelést azzal kapcsolatban, hogy az LNG teherfuvarozási ágazatban és tengeri szállításban való használata – a dízelüzemanyagok és a nehéz fűtőolaj kiváltójaként – jelentősen csökkentheti a környezeti kárt. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság közleményében vázolt elképzelést azzal kapcsolatban, hogy az LNG teherfuvarozási ágazatban és tengeri szállításban való használata – a dízelüzemanyagok és a nehéz fűtőolaj kiváltójaként – jelentősen csökkentheti a környezeti kárt.

| 4.9.1. | Az EGSZB rámutat arra, hogy a közlemény LNG-vel foglalkozó fejezete nem fordít kellő figyelmet az LNG-t beszerző és mind a közúti, mind pedig a tengeri szállításban üzemanyagként felhasználó európai rendszerre. Ez különösen az ellátási rendszer innovatív fejlesztését, valamint a közúti szállítást kiszolgáló töltőállomások hálózatát és a tengeri szállítás bunkerolaj-ellátását érinti. Ezeket a célkitűzéseket többek között az Unió tagállamait Franciaországtól egészen a Baltikumig felölelő „kék folyosó” projekt keretében valósítják meg. |
| --- | --- |

4.9.1.

Az EGSZB rámutat arra, hogy a közlemény LNG-vel foglalkozó fejezete nem fordít kellő figyelmet az LNG-t beszerző és mind a közúti, mind pedig a tengeri szállításban üzemanyagként felhasználó európai rendszerre. Ez különösen az ellátási rendszer innovatív fejlesztését, valamint a közúti szállítást kiszolgáló töltőállomások hálózatát és a tengeri szállítás bunkerolaj-ellátását érinti. Ezeket a célkitűzéseket többek között az Unió tagállamait Franciaországtól egészen a Baltikumig felölelő „kék folyosó” projekt keretében valósítják meg.

| 4.10. | Néhány olyan uniós tagállam, amelyek korlátozottan férnek hozzá a gázhálózatokhoz, a villamos energia és hőenergia termelésére főként szilárd tüzelőanyagokat használ. Gyors levegőminőség-javulást hozhat, ha helyettesítő tüzelőanyagként cseppfolyósított földgázt használnának a helyi rendszerekben, ahol az LNG kiválthatná a jelentős gáz- és szállópor-szennyezést okozó hagyományos tüzelőanyagokat. Ilyen körülmények között – és a hosszú távú fenntartható fejlesztési célokkal összhangban – az LNG nem tudja kiváltani a megújuló energiaforrásokat. |
| --- | --- |

4.10.

Néhány olyan uniós tagállam, amelyek korlátozottan férnek hozzá a gázhálózatokhoz, a villamos energia és hőenergia termelésére főként szilárd tüzelőanyagokat használ. Gyors levegőminőség-javulást hozhat, ha helyettesítő tüzelőanyagként cseppfolyósított földgázt használnának a helyi rendszerekben, ahol az LNG kiválthatná a jelentős gáz- és szállópor-szennyezést okozó hagyományos tüzelőanyagokat. Ilyen körülmények között – és a hosszú távú fenntartható fejlesztési célokkal összhangban – az LNG nem tudja kiváltani a megújuló energiaforrásokat.

| 4.11. | Az EGSZB osztja az Európai Bizottságnak a közleményben kifejtett nézetét azzal kapcsolatban, hogy a megújuló energiaforrásoknak és az energiahatékonyságnak költséghatékony megoldásokat kell biztosítaniuk, és az LNG-infrastruktúrával kapcsolatos döntések meghozatalakor gondosan mérlegelni kell a lehetőségeket, hogy elkerüljük az elavult technológiákhoz való ragaszkodás, illetve az elértéktelenedő eszközök kockázatát. Az energiaforrásokkal összefüggő beruházások nem vizsgálhatók az uniós tagállamok gazdasági fejlődésétől függetlenül. |
| --- | --- |

4.11.

Az EGSZB osztja az Európai Bizottságnak a közleményben kifejtett nézetét azzal kapcsolatban, hogy a megújuló energiaforrásoknak és az energiahatékonyságnak költséghatékony megoldásokat kell biztosítaniuk, és az LNG-infrastruktúrával kapcsolatos döntések meghozatalakor gondosan mérlegelni kell a lehetőségeket, hogy elkerüljük az elavult technológiákhoz való ragaszkodás, illetve az elértéktelenedő eszközök kockázatát. Az energiaforrásokkal összefüggő beruházások nem vizsgálhatók az uniós tagállamok gazdasági fejlődésétől függetlenül.

5.   Részletes megjegyzések a földgáztárolással kapcsolatban

| 5.1. | Az EGSZB elismeri, hogy a földgáztárolás különösen fontos szerepet tölt be Európa biztonsági architektúrájában és az uniós gazdaság stabil földgázellátásának fenntartásában. Az EU jelenlegi tárolási kapacitása jelentős, eloszlása azonban messze nem kielégítő. A földgáztárolási kapacitás több mint 83 %-a Európa nyugati és délnyugati részén helyezkedik el. A tárolási kapacitás határokon átnyúló használata előtt álló fő akadályok közé tartoznak a vámjellegű és szabályozási akadályok, valamint néhány európai régióban a rendszerösszekötők nem kielégítő hálózata. |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB elismeri, hogy a földgáztárolás különösen fontos szerepet tölt be Európa biztonsági architektúrájában és az uniós gazdaság stabil földgázellátásának fenntartásában. Az EU jelenlegi tárolási kapacitása jelentős, eloszlása azonban messze nem kielégítő. A földgáztárolási kapacitás több mint 83 %-a Európa nyugati és délnyugati részén helyezkedik el. A tárolási kapacitás határokon átnyúló használata előtt álló fő akadályok közé tartoznak a vámjellegű és szabályozási akadályok, valamint néhány európai régióban a rendszerösszekötők nem kielégítő hálózata.

| 5.2. | Az EGSZB kiemeli, hogy az egyensúly biztosítása és az energiabiztonság megteremtése érdekében az üzemeltetőknek el kell elfogadniuk bizonyos elveket, nevezetesen azt az elképzelést, hogy a tárolt földgáz minimális szintjének le kell fednie a nemzeti piac téli időszakra vonatkozó gázigényének 100 %-át. A legjobb alternatíva viszont az lenne, ha regionális szinten hoznák egyensúlyba a tárolt földgáz szintjét. Ez az optimális modell akkor valósítható meg, ha kialakították a rendszerösszekötőket Északkelet-Európában (Finnország, Svédország, a balti államok, Lengyelország), Délkelet-Európában (Bulgária, Törökország, Szerbia, Horvátország) és Délnyugat-Európában (Portugália, Spanyolország, Franciaország). A másik feltétel a határokon átnyúló szállítás előtt álló összes akadály felszámolása, különös tekintettel a határátlépéskor felszámított tarifákra. |
| --- | --- |

5.2.

Az EGSZB kiemeli, hogy az egyensúly biztosítása és az energiabiztonság megteremtése érdekében az üzemeltetőknek el kell elfogadniuk bizonyos elveket, nevezetesen azt az elképzelést, hogy a tárolt földgáz minimális szintjének le kell fednie a nemzeti piac téli időszakra vonatkozó gázigényének 100 %-át. A legjobb alternatíva viszont az lenne, ha regionális szinten hoznák egyensúlyba a tárolt földgáz szintjét. Ez az optimális modell akkor valósítható meg, ha kialakították a rendszerösszekötőket Északkelet-Európában (Finnország, Svédország, a balti államok, Lengyelország), Délkelet-Európában (Bulgária, Törökország, Szerbia, Horvátország) és Délnyugat-Európában (Portugália, Spanyolország, Franciaország). A másik feltétel a határokon átnyúló szállítás előtt álló összes akadály felszámolása, különös tekintettel a határátlépéskor felszámított tarifákra.

| 5.3. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatait, melyek szerint egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani az egymással versengő rugalmassági mechanizmusok között, és olyan, egész Európára érvényes üzemi és kereskedelmi szabályzatokat kell kidolgozni, amelyek figyelembe veszik a tárolási létesítményekhez való odaszállítás és az onnan való elszállítás tarifáinak harmonizálását, feltéve, hogy a tarifaszerkezet tükrözi a tárolási költségeket. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatait, melyek szerint egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani az egymással versengő rugalmassági mechanizmusok között, és olyan, egész Európára érvényes üzemi és kereskedelmi szabályzatokat kell kidolgozni, amelyek figyelembe veszik a tárolási létesítményekhez való odaszállítás és az onnan való elszállítás tarifáinak harmonizálását, feltéve, hogy a tarifaszerkezet tükrözi a tárolási költségeket.

| 5.4. | Alapvető szempontnak kell tekinteni a szállítási rendszeren belül a tárolási létesítményekhez és kapacitáshoz való akadálytalan, fizikai hozzáférés biztosítására irányuló intézkedéseket, határokon átnyúló összefüggésekben is. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a tárolási kapacitások használatának optimalizálása érdekében be kell fejezni az üzemi és kereskedelmi szabályzatokkal kapcsolatos munkát. Ebből a szempontból fontos, hogy hatékony együttműködés jöjjön létre a tagállamok és a szomszédos országok között mindkét fél tárolási kapacitásának optimális felhasználását illetően. |
| --- | --- |

5.4.

Alapvető szempontnak kell tekinteni a szállítási rendszeren belül a tárolási létesítményekhez és kapacitáshoz való akadálytalan, fizikai hozzáférés biztosítására irányuló intézkedéseket, határokon átnyúló összefüggésekben is. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a tárolási kapacitások használatának optimalizálása érdekében be kell fejezni az üzemi és kereskedelmi szabályzatokkal kapcsolatos munkát. Ebből a szempontból fontos, hogy hatékony együttműködés jöjjön létre a tagállamok és a szomszédos országok között mindkét fél tárolási kapacitásának optimális felhasználását illetően.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 22-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/81 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/81

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

[COM(2016) 53 final]

(2016/C 487/13)

| Előadó: | Vladimír NOVOTNÝ |
| --- | --- |

Előadó:

Vladimír NOVOTNÝ

| Felkérés: | Európai Bizottság: 16/02/2016
  Tanács: 02/03/2016
  Európai Parlament: 07/03/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 07/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 139/0/4 |

Felkérés:

Európai Bizottság: 16/02/2016

Tanács: 02/03/2016

Európai Parlament: 07/03/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

07/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

139/0/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, és úgy véli, hogy az új határozatra irányuló javaslat egészében véve előrelépést jelent a jogbiztonság megerősítése felé az energiaágazati beruházások és a kapcsolódó infrastrukturális projektek terén, az átláthatóság növelése felé a gázellátás biztonságára vonatkozó kérdésekben, valamint a belső energiapiac működésének javítása felé. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, és úgy véli, hogy az új határozatra irányuló javaslat egészében véve előrelépést jelent a jogbiztonság megerősítése felé az energiaágazati beruházások és a kapcsolódó infrastrukturális projektek terén, az átláthatóság növelése felé a gázellátás biztonságára vonatkozó kérdésekben, valamint a belső energiapiac működésének javítása felé.

| 1.2. | Az EGSZB támogatja a harmadik országokkal az energia terén kötendő nemzetközi megállapodások előzetes mechanizmus alapján történő értékelését, amennyiben ezzel megelőzhető a megállapodások uniós joggal és a belső energiapiac követelményeivel való ütközésének kockázata. Úgy véli ugyanakkor, hogy a megelőzés ebben az esetben hatékonyabb eljárás, mint amit az utólagos korrekciós intézkedések jelentetnének. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB támogatja a harmadik országokkal az energia terén kötendő nemzetközi megállapodások előzetes mechanizmus alapján történő értékelését, amennyiben ezzel megelőzhető a megállapodások uniós joggal és a belső energiapiac követelményeivel való ütközésének kockázata. Úgy véli ugyanakkor, hogy a megelőzés ebben az esetben hatékonyabb eljárás, mint amit az utólagos korrekciós intézkedések jelentetnének.

| 1.3. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a nemzetközi energetikai megállapodások megkötését megelőző (ex ante) értesítési és ellenőrzési eljárás kizárólag azokra a megállapodásokra vonatkozzon, amelyek a tagállamok gázellátását érintik. A gáz ugyanis a legérzékenyebb energetikai alaptermék, amelynek szállításában általában több uniós tagállam is érintett. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB azt javasolja, hogy a nemzetközi energetikai megállapodások megkötését megelőző (ex ante) értesítési és ellenőrzési eljárás kizárólag azokra a megállapodásokra vonatkozzon, amelyek a tagállamok gázellátását érintik. A gáz ugyanis a legérzékenyebb energetikai alaptermék, amelynek szállításában általában több uniós tagállam is érintett.

| 1.4. | Az EGSZB véleménye szerint a határozat felülvizsgálatának csak azokat a keretmegállapodásokat kellene érintenie, amelyek közvetlen hatással vannak az Unió belső piacára és/vagy az energiaellátás biztonságára. Az Európai Bizottságnak továbbá kizárólag azt kellene értékelnie, hogy a hozzá beterjesztett kormányközi megállapodás tervezete összhangban van-e az uniós joggal. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB véleménye szerint a határozat felülvizsgálatának csak azokat a keretmegállapodásokat kellene érintenie, amelyek közvetlen hatással vannak az Unió belső piacára és/vagy az energiaellátás biztonságára. Az Európai Bizottságnak továbbá kizárólag azt kellene értékelnie, hogy a hozzá beterjesztett kormányközi megállapodás tervezete összhangban van-e az uniós joggal.

| 1.5. | Az, hogy fokozzák a bizalmas információk védelmét a kormányközi megállapodás előkészítésének teljes folyamata alatt, meghatározó lesz ahhoz, hogy az előkészítés vagy tárgyalás alatt álló nemzetközi energetikai megállapodásokra vonatkozóan ajánlott értesítési és ellenőrzési eljárások sikeresen létrehozhatók legyenek. |
| --- | --- |

1.5.

Az, hogy fokozzák a bizalmas információk védelmét a kormányközi megállapodás előkészítésének teljes folyamata alatt, meghatározó lesz ahhoz, hogy az előkészítés vagy tárgyalás alatt álló nemzetközi energetikai megállapodásokra vonatkozóan ajánlott értesítési és ellenőrzési eljárások sikeresen létrehozhatók legyenek.

| 1.6. | Az EGSZB véleménye szerint a többi energetikai megállapodást a jelenleg hatályos utólagos (ex post) jogi és közigazgatási eljárások segítségével kellene értékelni. Az EGSZB ugyanakkor javasolja annak a lehetőségnek a megfontolását, hogy az ilyen megállapodásokat önkéntes alapon, az érintett tagállam kérésére előzetes értékelésnek vessék alá. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB véleménye szerint a többi energetikai megállapodást a jelenleg hatályos utólagos (ex post) jogi és közigazgatási eljárások segítségével kellene értékelni. Az EGSZB ugyanakkor javasolja annak a lehetőségnek a megfontolását, hogy az ilyen megállapodásokat önkéntes alapon, az érintett tagállam kérésére előzetes értékelésnek vessék alá.

| 1.7. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy az Európai Bizottság számára az uniós joggal össze nem egyeztethető megállapodástervezet tárgyában negatív vélemény kiadására rendelkezésre álló időnek nem szabadna meghaladnia a javaslatban szereplő tizenkét hetet. Úgy kell tekinteni, hogy amennyiben lejárt ez a határidő, akkor az Európai Bizottság jóváhagyta a javasolt megállapodást, és folytathatók az érintett kormányközi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy az Európai Bizottság számára az uniós joggal össze nem egyeztethető megállapodástervezet tárgyában negatív vélemény kiadására rendelkezésre álló időnek nem szabadna meghaladnia a javaslatban szereplő tizenkét hetet. Úgy kell tekinteni, hogy amennyiben lejárt ez a határidő, akkor az Európai Bizottság jóváhagyta a javasolt megállapodást, és folytathatók az érintett kormányközi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A tagállamok és harmadik országok által az energia terén kötött kormányközi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat az Európai Bizottság „téli csomagjának” az egyik alkotóeleme, amely az energiaellátás biztonságára helyezi a hangsúlyt az energiaunió terve keretében. E csomag elsősorban a harmadik országokból származó gázszállításokra koncentrál. |
| --- | --- |

2.1.

A tagállamok és harmadik országok által az energia terén kötött kormányközi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat az Európai Bizottság „téli csomagjának” az egyik alkotóeleme, amely az energiaellátás biztonságára helyezi a hangsúlyt az energiaunió terve keretében. E csomag elsősorban a harmadik országokból származó gázszállításokra koncentrál.

| 2.2. | Az Európai Bizottság 2015-ben elvégezte a kormányközi megállapodásokról szóló – a tagállamok és a harmadik országok között aláírt energetikai megállapodásokra vonatkozó információk cseréjét biztosító mechanizmust létrehozó –, 2012. október 25-i 994/2012/EU hatályos határozat felülvizsgálatát és hatékonyságának értékelését. |
| --- | --- |

2.2.

Az Európai Bizottság 2015-ben elvégezte a kormányközi megállapodásokról szóló – a tagállamok és a harmadik országok között aláírt energetikai megállapodásokra vonatkozó információk cseréjét biztosító mechanizmust létrehozó –, 2012. október 25-i 994/2012/EU hatályos határozat felülvizsgálatát és hatékonyságának értékelését.

| 2.3. | Az Európai Bizottság értékelő jelentéséből az következik, hogy az Európai Bizottság szerint a jelenlegi határozatok nem tesznek eleget az egyik fő célkitűzésüknek, nevezetesen annak, hogy biztosítani kell, hogy a kormányközi megállapodások megfeleljenek az uniós jognak. Az Európai Bizottság e probléma három alapvető okára mutatott rá:






  — | az Európai Bizottság nem kap előzetes értesítést a kormányközi magállapodásokról, ami növeli annak a kockázatát, hogy e megállapodások kidolgozása az uniós jognak nem megfelelő módon történik, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Az Európai Bizottság értékelő jelentéséből az következik, hogy az Európai Bizottság szerint a jelenlegi határozatok nem tesznek eleget az egyik fő célkitűzésüknek, nevezetesen annak, hogy biztosítani kell, hogy a kormányközi megállapodások megfeleljenek az uniós jognak. Az Európai Bizottság e probléma három alapvető okára mutatott rá:

—

az Európai Bizottság nem kap előzetes értesítést a kormányközi magállapodásokról, ami növeli annak a kockázatát, hogy e megállapodások kidolgozása az uniós jognak nem megfelelő módon történik,

| — | az egyes kormányközi megállapodásokban nem elégségesek a módosításra vagy a felmondásra vonatkozóan meghatározott jogi mechanizmusok, |
| --- | --- |

—

az egyes kormányközi megállapodásokban nem elégségesek a módosításra vagy a felmondásra vonatkozóan meghatározott jogi mechanizmusok,

| — | a kormányközi megállapodások vonatkozásában nem elégséges mértékű a folyamatban lévő tárgyalások vagy a helyettesítő hatály átláthatósága. |
| --- | --- |

—

a kormányközi megállapodások vonatkozásában nem elégséges mértékű a folyamatban lévő tárgyalások vagy a helyettesítő hatály átláthatósága.

| 2.4. | Az Európai Bizottság kidolgozott egy határozatjavaslatot, amely hatályon kívül helyezi a 994/2012/EU határozatot és több jelentős módosítást ír elő az említett határozat felülvizsgálatából eredő következtetések figyelembevétele céljából. A felülvizsgálatnak két fő célkitűzése van:






  — | a belső piac megfelelő működésének garantálása és az EU energiabiztonságának javítása érdekében biztosítani azt, hogy a kormányközi megállapodások megfeleljenek az uniós jognak, és |
| --- | --- | --- |

2.4.

Az Európai Bizottság kidolgozott egy határozatjavaslatot, amely hatályon kívül helyezi a 994/2012/EU határozatot és több jelentős módosítást ír elő az említett határozat felülvizsgálatából eredő következtetések figyelembevétele céljából. A felülvizsgálatnak két fő célkitűzése van:

—

a belső piac megfelelő működésének garantálása és az EU energiabiztonságának javítása érdekében biztosítani azt, hogy a kormányközi megállapodások megfeleljenek az uniós jognak, és

| — | az EU költséghatékonyabb energiaellátása és a tagállamok közötti szolidaritás fokozása érdekében javítani a harmadik felekkel kötött kormányközi megállapodások átláthatóságát. |
| --- | --- |

—

az EU költséghatékonyabb energiaellátása és a tagállamok közötti szolidaritás fokozása érdekében javítani a harmadik felekkel kötött kormányközi megállapodások átláthatóságát.

3.   Európai bizottsági dokumentum

| 3.1. | A felülvizsgált határozatjavaslat a következő elemeket tartalmazza: |
| --- | --- |

3.1.

A felülvizsgált határozatjavaslat a következő elemeket tartalmazza:

| 3.1.1. | A kormányközi megállapodásokat érintő értesítési kötelezettségek:






  — | a tagállam tájékoztatja az Európai Bizottságot arról, ha a gázszállítás témájában új kormányközi megállapodások megkötése vagy a már meglévők módosítása céljából harmadik országgal tárgyalásokat szándékozik kezdeni, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

A kormányközi megállapodásokat érintő értesítési kötelezettségek:

—

a tagállam tájékoztatja az Európai Bizottságot arról, ha a gázszállítás témájában új kormányközi megállapodások megkötése vagy a már meglévők módosítása céljából harmadik országgal tárgyalásokat szándékozik kezdeni,

| — | a tárgyalási értesítést követően az Európai Bizottságot folyamatosan tájékoztatni kell a megállapodás előkészítő munkálatainak alakulásáról, |
| --- | --- |

—

a tárgyalási értesítést követően az Európai Bizottságot folyamatosan tájékoztatni kell a megállapodás előkészítő munkálatainak alakulásáról,

| — | az Európai Bizottság szolgálatai – amennyiben az adott tagállam értesítette az Európai Bizottságot a tárgyalások megkezdéséről – tanácsot adhatnak a tagállamnak arról, hogy miként kerülhető el az, hogy a kormányközi megállapodás összeegyeztethetetlen legyen az uniós joggal, illetve a Tanács vagy az Európai Tanács következtetéseiben elfogadott uniós szakpolitikai álláspontokkal, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság szolgálatai – amennyiben az adott tagállam értesítette az Európai Bizottságot a tárgyalások megkezdéséről – tanácsot adhatnak a tagállamnak arról, hogy miként kerülhető el az, hogy a kormányközi megállapodás összeegyeztethetetlen legyen az uniós joggal, illetve a Tanács vagy az Európai Tanács következtetéseiben elfogadott uniós szakpolitikai álláspontokkal,

| — | a tagállam az Európai Bizottság általi előzetes értékelés céljából megküldi az Európai Bizottságnak a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetét és valamennyi azt kísérő dokumentumot, amint a felek között minden lényeges elemről megállapodás születik, |
| --- | --- |

—

a tagállam az Európai Bizottság általi előzetes értékelés céljából megküldi az Európai Bizottságnak a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetét és valamennyi azt kísérő dokumentumot, amint a felek között minden lényeges elemről megállapodás születik,

| — | a tagállam a kormányközi megállapodásnak vagy annak módosításának ratifikálását követően megküldi az Európai Bizottságnak a kormányközi megállapodást, illetve annak módosítását, valamint valamennyi kísérő dokumentumot, |
| --- | --- |

—

a tagállam a kormányközi megállapodásnak vagy annak módosításának ratifikálását követően megküldi az Európai Bizottságnak a kormányközi megállapodást, illetve annak módosítását, valamint valamennyi kísérő dokumentumot,

| — | a tagállam megküldi az Európai Bizottságnak valamennyi meglévő kormányközi megállapodását, illetve azok módosításait, valamint valamennyi kísérő dokumentumot; |
| --- | --- |

—

a tagállam megküldi az Európai Bizottságnak valamennyi meglévő kormányközi megállapodását, illetve azok módosításait, valamint valamennyi kísérő dokumentumot;

| — | az értesítési kötelezettség nem terjed ki a vállalkozások közötti megállapodásokra, önkéntes alapon azonban azokat is be lehet nyújtani, |
| --- | --- |

—

az értesítési kötelezettség nem terjed ki a vállalkozások közötti megállapodásokra, önkéntes alapon azonban azokat is be lehet nyújtani,

| — | az Európai Bizottság a kapott információkat és dokumentumokat – az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezések betartása mellett – hozzáférhetővé teszi a többi tagállam számára. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság a kapott információkat és dokumentumokat – az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezések betartása mellett – hozzáférhetővé teszi a többi tagállam számára.

| 3.1.2. | Az Európai Bizottság értékelése:






  — | az Európai Bizottság hat héten belül előzetes értékelést végez a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetéről, és tájékoztatja az érintett tagállamot azon esetleges kételyeiről, amelyek a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetének az uniós joggal, különösen a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal és az uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőségét illetően felmerülnek, |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Az Európai Bizottság értékelése:

—

az Európai Bizottság hat héten belül előzetes értékelést végez a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetéről, és tájékoztatja az érintett tagállamot azon esetleges kételyeiről, amelyek a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetének az uniós joggal, különösen a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal és az uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőségét illetően felmerülnek,

| — | az Európai Bizottság az értesítést követő 12 héten belül kötelezően tájékoztatja az érintett tagállamot a kormányközi megállapodás vagy módosítás uniós joggal való összeegyeztethetőségéről alkotott véleményéről, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság az értesítést követő 12 héten belül kötelezően tájékoztatja az érintett tagállamot a kormányközi megállapodás vagy módosítás uniós joggal való összeegyeztethetőségéről alkotott véleményéről,

| — | a tagállam nem köti meg a javasolt kormányközi megállapodást és nem fogadja el a módosítást, amíg az Európai Bizottság el nem küldte részére véleményében az esetleges aggályait. A javasolt kormányközi megállapodás megkötésekor vagy módosításának elfogadásakor a tagállam a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az Európai Bizottság következtetéseit és vonatkozó ajánlásait, |
| --- | --- |

—

a tagállam nem köti meg a javasolt kormányközi megállapodást és nem fogadja el a módosítást, amíg az Európai Bizottság el nem küldte részére véleményében az esetleges aggályait. A javasolt kormányközi megállapodás megkötésekor vagy módosításának elfogadásakor a tagállam a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az Európai Bizottság következtetéseit és vonatkozó ajánlásait,

| — | az Európai Bizottság utólagos értékelést végez a meglévő kormányközi megállapodásokról és azok módosításairól, és az értesítéstől számított kilenc hónapon belül tájékoztatja a tagállamokat, amennyiben kétségei merülnének fel a megállapodások uniós joggal való összeegyeztethetőségét illetően. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság utólagos értékelést végez a meglévő kormányközi megállapodásokról és azok módosításairól, és az értesítéstől számított kilenc hónapon belül tájékoztatja a tagállamokat, amennyiben kétségei merülnének fel a megállapodások uniós joggal való összeegyeztethetőségét illetően.

| 3.1.3. | Értesítési kötelezettségek és az Európai Bizottság értékelése a nem kötelező erejű jogi eszközök esetében:






  — | a tagállam megküldi az Európai Bizottságnak az összes meglévő és tervezett nem kötelező erejű jogi eszközt és valamennyi kísérő dokumentumot, |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Értesítési kötelezettségek és az Európai Bizottság értékelése a nem kötelező erejű jogi eszközök esetében:

—

a tagállam megküldi az Európai Bizottságnak az összes meglévő és tervezett nem kötelező erejű jogi eszközt és valamennyi kísérő dokumentumot,

| — | az Európai Bizottság utólagos értékelést végezhet a benyújtott nem kötelező erejű jogi eszközökről, és ennek megfelelően tájékoztatja az érintett tagállamot, ha úgy ítéli meg, hogy a nem kötelező erejű jogi eszköz végrehajtására vonatkozó intézkedések ellentétesek lehetnek az uniós joggal, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság utólagos értékelést végezhet a benyújtott nem kötelező erejű jogi eszközökről, és ennek megfelelően tájékoztatja az érintett tagállamot, ha úgy ítéli meg, hogy a nem kötelező erejű jogi eszköz végrehajtására vonatkozó intézkedések ellentétesek lehetnek az uniós joggal,

| — | az Európai Bizottság a költségekhez viszonyítva legkézzelfoghatóbb, leghatékonyabb és legarányosabb lehetőségként azt az opciót javasolja, amelyik szerint kötelezővé kell tenni a kormányközi megállapodások Európai Bizottság általi előzetes értékelését. A tagállamoknak már egy korai szakaszban kötelezően tájékoztatniuk kellene az Európai Bizottságot a gázszállításra vonatkozó kormányközi megállapodásra irányuló tárgyalások folytatásáról, és az előzetes értékeléshez be kellene nyújtaniuk az Európai Bizottságnak a vonatkozó javaslataikat. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság a költségekhez viszonyítva legkézzelfoghatóbb, leghatékonyabb és legarányosabb lehetőségként azt az opciót javasolja, amelyik szerint kötelezővé kell tenni a kormányközi megállapodások Európai Bizottság általi előzetes értékelését. A tagállamoknak már egy korai szakaszban kötelezően tájékoztatniuk kellene az Európai Bizottságot a gázszállításra vonatkozó kormányközi megállapodásra irányuló tárgyalások folytatásáról, és az előzetes értékeléshez be kellene nyújtaniuk az Európai Bizottságnak a vonatkozó javaslataikat.

| 3.2. | Az Európai Bizottság szerint e határozat várhatóan hatással lenne a következőkre:






  — | a jogbiztonság fokozása, ami elősegíti a beruházásokat, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Az Európai Bizottság szerint e határozat várhatóan hatással lenne a következőkre:

—

a jogbiztonság fokozása, ami elősegíti a beruházásokat,

| — | a belső energiapiac megfelelő, szegmentáció nélküli működése fokozott verseny mellett, |
| --- | --- |

—

a belső energiapiac megfelelő, szegmentáció nélküli működése fokozott verseny mellett,

| — | nagyobb átláthatóság az ellátás biztonsága terén valamennyi tagállamban. |
| --- | --- |

—

nagyobb átláthatóság az ellátás biztonsága terén valamennyi tagállamban.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB már 2012-ben, a 994/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat előkészítése keretében foglalkozott az energiaügyi megállapodások kérdéskörével (1). Véleményében kiemelte, hogy az energiaügyi megállapodásokat úgy stratégiai, mint kereskedelmi megfontolásoknak kell vezérelniük, az arányosság és az átláthatóság elvének tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB már 2012-ben, a 994/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat előkészítése keretében foglalkozott az energiaügyi megállapodások kérdéskörével (1). Véleményében kiemelte, hogy az energiaügyi megállapodásokat úgy stratégiai, mint kereskedelmi megfontolásoknak kell vezérelniük, az arányosság és az átláthatóság elvének tiszteletben tartása mellett.

| 4.2. | Az EGSZB egyebek mellett sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy a határozattervezet nem vonatkozik olyan fontos, magánszereplők közötti energiaügyi kereskedelmi megállapodásokra, amelyek több tagállamra is kiterjednek, és amelyek összeütközésbe kerülhetnek az uniós joggal. Az EGSZB rámutatott azokra a potenciális veszélyekre, melyek akkor merülhetnek fel, ha stratégiai partnerségek nem uniós érdekek miatt olyan gyakorlatok kényszerű alkalmazásához vezethetnek, amelyek károsnak bizonyulhatnak. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB egyebek mellett sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy a határozattervezet nem vonatkozik olyan fontos, magánszereplők közötti energiaügyi kereskedelmi megállapodásokra, amelyek több tagállamra is kiterjednek, és amelyek összeütközésbe kerülhetnek az uniós joggal. Az EGSZB rámutatott azokra a potenciális veszélyekre, melyek akkor merülhetnek fel, ha stratégiai partnerségek nem uniós érdekek miatt olyan gyakorlatok kényszerű alkalmazásához vezethetnek, amelyek károsnak bizonyulhatnak.

| 4.3. | A 994/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatot felülvizsgáló határozatra irányuló javaslat kapcsán mind a szociális párbeszédben fontos partnerként részt vevő európai munkaadói szövetségek, mind pedig a szervezett civil társadalom képviselői fenntartásaiknak adtak hangot. A munkaadói szervezetek szerint elegendő a jelenleg is létező utólagos mechanizmus. Hangsúlyozták, hogy az értékelésnek azokat a megállapodásokat kell céloznia, amelyek hatással vannak a belső energiapiacra vagy az energiaellátás biztonságára. |
| --- | --- |

4.3.

A 994/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatot felülvizsgáló határozatra irányuló javaslat kapcsán mind a szociális párbeszédben fontos partnerként részt vevő európai munkaadói szövetségek, mind pedig a szervezett civil társadalom képviselői fenntartásaiknak adtak hangot. A munkaadói szervezetek szerint elegendő a jelenleg is létező utólagos mechanizmus. Hangsúlyozták, hogy az értékelésnek azokat a megállapodásokat kell céloznia, amelyek hatással vannak a belső energiapiacra vagy az energiaellátás biztonságára.

| 4.4. | A civil társadalmi szervezetek néhány tagállammal együtt ezenkívül jelezték azt az igényt, hogy rögzítsék a felelősséget a kereskedelmi szempontból érzékeny információk kiszivárgása esetén, illetve hogy biztosítsák a kereskedelmi érdekek megfelelő védelmét. Támogatták továbbá, hogy a magánszereplők közötti és az Euratom mechanizmusain alapuló megállapodások ne tartozzanak a határozat hatálya alá, és azt szeretnék, ha a 994/2012/EU határozat teljes felülvizsgálata tiszteletben tartaná a vállalkozás és a kereskedelem szabadságát, az üzleti titok védelmét, valamint a megfelelő ügyintézéshez való jogot. |
| --- | --- |

4.4.

A civil társadalmi szervezetek néhány tagállammal együtt ezenkívül jelezték azt az igényt, hogy rögzítsék a felelősséget a kereskedelmi szempontból érzékeny információk kiszivárgása esetén, illetve hogy biztosítsák a kereskedelmi érdekek megfelelő védelmét. Támogatták továbbá, hogy a magánszereplők közötti és az Euratom mechanizmusain alapuló megállapodások ne tartozzanak a határozat hatálya alá, és azt szeretnék, ha a 994/2012/EU határozat teljes felülvizsgálata tiszteletben tartaná a vállalkozás és a kereskedelem szabadságát, az üzleti titok védelmét, valamint a megfelelő ügyintézéshez való jogot.

| 4.5. | Az ügyirat kapcsán folytatott nyilvános konzultáció során hasonló felvetések érkeztek az érdekcsoportok, köztük az európai ágazati szervezetek és a szabályozói szövetségek részéről is. Egyebek mellett kiemelték azt, hogy az Európai Bizottság kísérődokumentumai [SWD(2016) 28 final] nem tartalmaznak elegendő bizonyítékot és szignifikáns számszerű érvet, amelyek alapján teljes joggal megállapítható lenne, hogy a hatályos jogszabály nem éri el céljait, és hogy ezért azt újjal kellene helyettesíteni. A nemzetközi megállapodások hiányosságai orvosolhatók a jelenleg érvényes határozat szigorúbb alkalmazásával ahelyett, hogy új jogszabályt kellene alkotni. |
| --- | --- |

4.5.

Az ügyirat kapcsán folytatott nyilvános konzultáció során hasonló felvetések érkeztek az érdekcsoportok, köztük az európai ágazati szervezetek és a szabályozói szövetségek részéről is. Egyebek mellett kiemelték azt, hogy az Európai Bizottság kísérődokumentumai [SWD(2016) 28 final] nem tartalmaznak elegendő bizonyítékot és szignifikáns számszerű érvet, amelyek alapján teljes joggal megállapítható lenne, hogy a hatályos jogszabály nem éri el céljait, és hogy ezért azt újjal kellene helyettesíteni. A nemzetközi megállapodások hiányosságai orvosolhatók a jelenleg érvényes határozat szigorúbb alkalmazásával ahelyett, hogy új jogszabályt kellene alkotni.

| 4.6. | A megfelelő kompromisszum érdekében az EGSZB ebben a véleményében egyszerre támaszkodik a civil társadalmi szervezetek körének egy része által a fentiekben megfogalmazott megjegyzésekre és ellenvetésekre, valamint az Európai Bizottság érveire, illetve az EU Energiaügyi Tanácsának következtetéseire. |
| --- | --- |

4.6.

A megfelelő kompromisszum érdekében az EGSZB ebben a véleményében egyszerre támaszkodik a civil társadalmi szervezetek körének egy része által a fentiekben megfogalmazott megjegyzésekre és ellenvetésekre, valamint az Európai Bizottság érveire, illetve az EU Energiaügyi Tanácsának következtetéseire.

| 4.7. | Az Európai Bizottság tapasztalata alapján a már megkötött nemzetközi energiaügyi megállapodásokat nehéz módosítani, amennyiben kiderül, hogy azok összeférhetetlenek az uniós joggal. Az EGSZB ezért támogatja azt a javaslatot, hogy az uniós jog és a belső energiapiaci szabályok megsértésének megelőzése érdekében alkalmazzák az előzetes értékelési mechanizmust azokban az esetekben, amelyek az egész EU számára jelentőséggel bírnak, vagy több tagállamra is kiterjednek. |
| --- | --- |

4.7.

Az Európai Bizottság tapasztalata alapján a már megkötött nemzetközi energiaügyi megállapodásokat nehéz módosítani, amennyiben kiderül, hogy azok összeférhetetlenek az uniós joggal. Az EGSZB ezért támogatja azt a javaslatot, hogy az uniós jog és a belső energiapiaci szabályok megsértésének megelőzése érdekében alkalmazzák az előzetes értékelési mechanizmust azokban az esetekben, amelyek az egész EU számára jelentőséggel bírnak, vagy több tagállamra is kiterjednek.

| 4.8. | Az EGSZB véleménye szerint a határozat felülvizsgálatának tehát csak azokat a harmadik országokkal megkötött fontos kormányközi megállapodásokat kellene érintenie, amelyek közvetlen hatással vannak az Unió belső piacára és/vagy az energiaellátás biztonságára. Az Európai Bizottságnak továbbá kizárólag azt kellene értékelnie, hogy a hozzá beterjesztett kormányközi megállapodás tervezete összhangban van-e az uniós joggal. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB véleménye szerint a határozat felülvizsgálatának tehát csak azokat a harmadik országokkal megkötött fontos kormányközi megállapodásokat kellene érintenie, amelyek közvetlen hatással vannak az Unió belső piacára és/vagy az energiaellátás biztonságára. Az Európai Bizottságnak továbbá kizárólag azt kellene értékelnie, hogy a hozzá beterjesztett kormányközi megállapodás tervezete összhangban van-e az uniós joggal.

| 4.9. | A kisebb volumenű és kevésbé fontos kormányközi megállapodások tárgyalási folyamata keretében az Európai Bizottságnak nem kellene semmilyen konkrét mandátumot kapnia, amikor a tárgyalások során segítséget nyújt egy tagállamnak. Ugyanakkor meg kell őrizni a tagállamok számára annak a lehetőségét, hogy az Európai Bizottságtól tanácsadási szolgáltatást kérjenek, hogy megelőzhető legyen a tárgyalt megállapodás uniós jogba ütközése. Ilyen esetekben az Európai Bizottságnak meghatározott határidőn belül kellene megfelelő tájékoztatást nyújtania. |
| --- | --- |

4.9.

A kisebb volumenű és kevésbé fontos kormányközi megállapodások tárgyalási folyamata keretében az Európai Bizottságnak nem kellene semmilyen konkrét mandátumot kapnia, amikor a tárgyalások során segítséget nyújt egy tagállamnak. Ugyanakkor meg kell őrizni a tagállamok számára annak a lehetőségét, hogy az Európai Bizottságtól tanácsadási szolgáltatást kérjenek, hogy megelőzhető legyen a tárgyalt megállapodás uniós jogba ütközése. Ilyen esetekben az Európai Bizottságnak meghatározott határidőn belül kellene megfelelő tájékoztatást nyújtania.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy az ellenőrzési mechanizmust továbbra is csak akkor kell alkalmazni, amikor gázszállításra vonatkozó nemzetközi megállapodásokról van szó. |
| --- | --- |

5.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy az ellenőrzési mechanizmust továbbra is csak akkor kell alkalmazni, amikor gázszállításra vonatkozó nemzetközi megállapodásokról van szó.

| 5.2. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon véleményével, mely szerint a vizsgált határozatra irányuló javaslatból eredő kötelezettségeknek nem szabad kiterjedniük a magánszereplők által kötött megállapodásokra. Azt ajánlja azonban, hogy fontolják meg a javasolt előzetes értékelési mechanizmus alkalmazását azon magánszférabeli megállapodások kapcsán, amelyek jelentős hatással vannak a belső energiapiacra vagy az energiaellátás biztonságára. Mindazonáltal egyértelmű szabályokat kell megállapítani erre az eljárásra. |
| --- | --- |

5.2.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon véleményével, mely szerint a vizsgált határozatra irányuló javaslatból eredő kötelezettségeknek nem szabad kiterjedniük a magánszereplők által kötött megállapodásokra. Azt ajánlja azonban, hogy fontolják meg a javasolt előzetes értékelési mechanizmus alkalmazását azon magánszférabeli megállapodások kapcsán, amelyek jelentős hatással vannak a belső energiapiacra vagy az energiaellátás biztonságára. Mindazonáltal egyértelmű szabályokat kell megállapítani erre az eljárásra.

| 5.3. | Az EGSZB elvárja, hogy rögzítsék a felelősséget az érzékeny üzleti információk elvesztése esetére, és az ilyen eseteket büntetőjogi szempontból vizsgálják ki. |
| --- | --- |

5.3.

Az EGSZB elvárja, hogy rögzítsék a felelősséget az érzékeny üzleti információk elvesztése esetére, és az ilyen eseteket büntetőjogi szempontból vizsgálják ki.

| 5.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy a vizsgálat tárgyát képező határozatnak a nem kötelező erejű jogi eszközökre történő alkalmazása (a javaslat 2. cikke) nem szükséges, és nem is jár haszonnal. |
| --- | --- |

5.4.

Az EGSZB úgy véli, hogy a vizsgálat tárgyát képező határozatnak a nem kötelező erejű jogi eszközökre történő alkalmazása (a javaslat 2. cikke) nem szükséges, és nem is jár haszonnal.

| 5.5. | Az EGSZB kétségeit fejezi ki az Európai Bizottság azon állítása kapcsán, amely szerint a javaslat nincsen hatással az EU költségvetésére. Abban az esetben például, ha az előzetes értékelési mechanizmust kiterjesztik a magánszereplők közötti megállapodásokra, várható, hogy mind az adminisztratív költségek, mind pedig az adminisztrációs teher növekedni fog. Az EGSZB-nek nem áll rendelkezésére elemzés arról, hogy az új határozat keretében miként biztosítják majd a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását és az arányosság elvének érvényesülését. |
| --- | --- |

5.5.

Az EGSZB kétségeit fejezi ki az Európai Bizottság azon állítása kapcsán, amely szerint a javaslat nincsen hatással az EU költségvetésére. Abban az esetben például, ha az előzetes értékelési mechanizmust kiterjesztik a magánszereplők közötti megállapodásokra, várható, hogy mind az adminisztratív költségek, mind pedig az adminisztrációs teher növekedni fog. Az EGSZB-nek nem áll rendelkezésére elemzés arról, hogy az új határozat keretében miként biztosítják majd a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását és az arányosság elvének érvényesülését.

| 5.6. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon javaslatával, amely szerint meg kellene őrizni az általa nyújtott segítség fakultatív jellegét (a javaslat 4. cikke), mivel az Európai Bizottság segítségnyújtása nem lehet kötelező a valamely tagállam által harmadik országokkal folytatott tárgyalások keretében. |
| --- | --- |

5.6.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon javaslatával, amely szerint meg kellene őrizni az általa nyújtott segítség fakultatív jellegét (a javaslat 4. cikke), mivel az Európai Bizottság segítségnyújtása nem lehet kötelező a valamely tagállam által harmadik országokkal folytatott tárgyalások keretében.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 68., 2012.3.6., 65. o.

1

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/86

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában

[COM(2016) 178 final]

(2016/C 487/14)

| Előadó: | Antonio LONGO |
| --- | --- |

Előadó:

Antonio LONGO

| Felkérés: | Európai Bizottság, 19/04/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 07/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 149/1/1 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 19/04/2016

Jogalap:

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

07/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

149/1/1

1.   Következtetés és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB osztja és támogatja az Európai Bizottság stratégiai döntését, amely egy nyílt, a tudományos világnak szóló és a digitális innovációval kapcsolatos határozott politikai és gazdasági kötelezettségvállalás keretében megvalósuló európai számítási felhőre irányul. Az EGSZB 2011 óta több alkalommal megfogalmazott az Európai Bizottságnak szóló ajánlásokat annak érdekében, hogy Európa a piacvezető vállalkozásokra nyomást gyakorolva az élre törjön ezen az ígéretes területen. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB osztja és támogatja az Európai Bizottság stratégiai döntését, amely egy nyílt, a tudományos világnak szóló és a digitális innovációval kapcsolatos határozott politikai és gazdasági kötelezettségvállalás keretében megvalósuló európai számítási felhőre irányul. Az EGSZB 2011 óta több alkalommal megfogalmazott az Európai Bizottságnak szóló ajánlásokat annak érdekében, hogy Európa a piacvezető vállalkozásokra nyomást gyakorolva az élre törjön ezen az ígéretes területen.

| 1.2. | Az EGSZB szerint olyan kérdésről van szó, amely minden tekintetben prioritást jelent, valamint stratégiai fontossággal bír mind a technológiai szakadék áthidalása, mind pedig a társadalom gazdasági, szociális és kulturális fejlődése szempontjából. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB szerint olyan kérdésről van szó, amely minden tekintetben prioritást jelent, valamint stratégiai fontossággal bír mind a technológiai szakadék áthidalása, mind pedig a társadalom gazdasági, szociális és kulturális fejlődése szempontjából.

| 1.3. | Az EGSZB javaslata egy, minden polgár és vállalkozás számára elérhető európai számítási felhőre vonatkozik. Az EGSZB elsősorban azt kéri, hogy tisztázzák és pontosítsák, mikor és miként kerül sor a felhasználói bázis kibővítésére, amelyet már megígértek az innovatív kkv-knak és az iparnak. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB javaslata egy, minden polgár és vállalkozás számára elérhető európai számítási felhőre vonatkozik. Az EGSZB elsősorban azt kéri, hogy tisztázzák és pontosítsák, mikor és miként kerül sor a felhasználói bázis kibővítésére, amelyet már megígértek az innovatív kkv-knak és az iparnak.

| 1.4. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon súlyos problémákról készített elemzésével, amelyek megakadályozzák, hogy Európa kiaknázza az adatokban rejlő lehetőségeket, különös tekintettel az átjárhatóság hiányára, a szétaprózódott struktúrákra, valamint azok más hozzájárulásokkal és cserékkel szembeni zártságára. Pozitívnak tekinthetők a közlemény által megemlített intézkedések, amelyek az egyes országok helyzete közötti, a valódi európai digitális egységes piac megvalósítását akadályozó különbségek megszüntetését szolgálják a hozzáférés szélesítésére és a közszféra és a tudományos világ – két gyakran teljesen elkülönülő és egymással nem kommunikáló ágazat – közötti bizalom kiépítésére irányuló fellépések által. |
| --- | --- |

1.4.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon súlyos problémákról készített elemzésével, amelyek megakadályozzák, hogy Európa kiaknázza az adatokban rejlő lehetőségeket, különös tekintettel az átjárhatóság hiányára, a szétaprózódott struktúrákra, valamint azok más hozzájárulásokkal és cserékkel szembeni zártságára. Pozitívnak tekinthetők a közlemény által megemlített intézkedések, amelyek az egyes országok helyzete közötti, a valódi európai digitális egységes piac megvalósítását akadályozó különbségek megszüntetését szolgálják a hozzáférés szélesítésére és a közszféra és a tudományos világ – két gyakran teljesen elkülönülő és egymással nem kommunikáló ágazat – közötti bizalom kiépítésére irányuló fellépések által.

| 1.5. | Az EGSZB kéri, hogy az integrációs intézkedések mozdítsák elő a tudományos közösség szemléletváltását a tudományos infrastruktúrák, a kutatóközpontok és a közintézmények közötti integrációt szolgáló mechanizmusokon keresztül, valamint az ösztönzők rendszerének a reformja révén, az adatok nagyobb mértékű megosztása érdekében, emellett azokat a közösségeket, amelyekben az adatmegosztás már mindennaposnak mondható, ösztönözni kell arra, hogy minél nagyobb szerepet játsszanak a nyílt hozzáférésű adatok részleteinek meghatározásában. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB kéri, hogy az integrációs intézkedések mozdítsák elő a tudományos közösség szemléletváltását a tudományos infrastruktúrák, a kutatóközpontok és a közintézmények közötti integrációt szolgáló mechanizmusokon keresztül, valamint az ösztönzők rendszerének a reformja révén, az adatok nagyobb mértékű megosztása érdekében, emellett azokat a közösségeket, amelyekben az adatmegosztás már mindennaposnak mondható, ösztönözni kell arra, hogy minél nagyobb szerepet játsszanak a nyílt hozzáférésű adatok részleteinek meghatározásában.

| 1.6. | Az EGSZB részletesebb tájékoztatást javasol arról, hogy miként alakul majd az európai adatinfrastruktúra – amelynek feladata lenne a nagy teljesítményű szuperszámítógépek (HPC) előmozdítása, fejlesztése és megvalósítása is – és a bejelentett, a kvantumszámítási technológia megerősítésére irányuló kiemelt kezdeményezés közötti kapcsolat. |
| --- | --- |

1.6.

Az EGSZB részletesebb tájékoztatást javasol arról, hogy miként alakul majd az európai adatinfrastruktúra – amelynek feladata lenne a nagy teljesítményű szuperszámítógépek (HPC) előmozdítása, fejlesztése és megvalósítása is – és a bejelentett, a kvantumszámítási technológia megerősítésére irányuló kiemelt kezdeményezés közötti kapcsolat.

| 1.7. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az irányításról mint meghatározó elemről, valamint a mindenki előtti fokozatos nyitásról, a felhasználás módjairól és az adatok megőrzéséről az Európai Bizottság indítson széles körű konzultációt, amelybe közvetlenül vonják be a tudományos közösséget és érdekképviseleteiken keresztül magukat a polgárokat. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB azt javasolja, hogy az irányításról mint meghatározó elemről, valamint a mindenki előtti fokozatos nyitásról, a felhasználás módjairól és az adatok megőrzéséről az Európai Bizottság indítson széles körű konzultációt, amelybe közvetlenül vonják be a tudományos közösséget és érdekképviseleteiken keresztül magukat a polgárokat.

| 1.8. | Az EGSZB javasolja, hogy az európai számítási felhő által megkövetelt hardvereket és szoftvereket Európában szerezzék be, és több átláthatóságot kér a különböző keretprogramokból, strukturális alapokból, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből és az Európai Stratégiai Beruházási Alapból származó pénzügyi források tekintetében. |
| --- | --- |

1.8.

Az EGSZB javasolja, hogy az európai számítási felhő által megkövetelt hardvereket és szoftvereket Európában szerezzék be, és több átláthatóságot kér a különböző keretprogramokból, strukturális alapokból, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből és az Európai Stratégiai Beruházási Alapból származó pénzügyi források tekintetében.

| 1.9. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal egyetértésben indítson el egy új, magas képzettséget igénylő munkahelyekre irányuló nagyarányú fejlesztési és hasznosítási programot, amely új, minőségi szakmai lehetőségeket kínál, továbbá támogassa a más országokban dolgozó fiatal tudósok visszatérését az EU-ba. |
| --- | --- |

1.9.

Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal egyetértésben indítson el egy új, magas képzettséget igénylő munkahelyekre irányuló nagyarányú fejlesztési és hasznosítási programot, amely új, minőségi szakmai lehetőségeket kínál, továbbá támogassa a más országokban dolgozó fiatal tudósok visszatérését az EU-ba.

| 1.10. | Annak érdekében, hogy pontosan meghatározott és biztos keretszabályok álljanak a vállalkozások és a polgárok rendelkezésére egy olyan stratégiai fontosságú, ugyanakkor olyan összetett és folyamatosan változó ágazatban, mint a digitális ágazat, az EGSZB javasolja, hogy hozzák létre a „digitális Európa egységes portálját”, amelyen keresztül a polgárok és a vállalkozások könnyen hozzáférhetnek a meglévő közösségi dokumentumokhoz. |
| --- | --- |

1.10.

Annak érdekében, hogy pontosan meghatározott és biztos keretszabályok álljanak a vállalkozások és a polgárok rendelkezésére egy olyan stratégiai fontosságú, ugyanakkor olyan összetett és folyamatosan változó ágazatban, mint a digitális ágazat, az EGSZB javasolja, hogy hozzák létre a „digitális Európa egységes portálját”, amelyen keresztül a polgárok és a vállalkozások könnyen hozzáférhetnek a meglévő közösségi dokumentumokhoz.

| 1.11. | Az EGSZB végül hangsúlyozza, hogy egy valódi digitális forradalomhoz szükség van az európai lakosság legkülönbözőbb korú, aktív és inaktív csoportjainak megfelelő oktatására és képzésére. Az EGSZB különösen hangsúlyozza, hogy beruházásokkal kell támogatni a nők technológiai képzését, valamint felelős, döntéshozó posztokra történő kinevezését. |
| --- | --- |

1.11.

Az EGSZB végül hangsúlyozza, hogy egy valódi digitális forradalomhoz szükség van az európai lakosság legkülönbözőbb korú, aktív és inaktív csoportjainak megfelelő oktatására és képzésére. Az EGSZB különösen hangsúlyozza, hogy beruházásokkal kell támogatni a nők technológiai képzését, valamint felelős, döntéshozó posztokra történő kinevezését.

2.   Háttér és tartalmak

| 2.1. | Az Európai Bizottság több iránymutatást dolgozott ki a célból, hogy lefektesse a nyílt és a tudományos világnak szánt európai számításifelhő-kezdeményezés alapjait, valamint közzétett egy javaslatot, amely az úgynevezett nagy adathalmazok fejlődéséből kiindulva a számítási felhőt alkalmas eszköznek tartja arra, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a magán- és a közszféra szereplői által előállított nagy mennyiségű adatokat. A nagy adathalmazok felhasználásának lehetősége feltehetően hatást gyakorol a globális gazdaságra, jelentős innovációkra kínál alkalmat az ipari és szociális területen, valamint lehetővé teszi új pénzügyi szolgáltatások és termékek kidolgozását. |
| --- | --- |

2.1.

Az Európai Bizottság több iránymutatást dolgozott ki a célból, hogy lefektesse a nyílt és a tudományos világnak szánt európai számításifelhő-kezdeményezés alapjait, valamint közzétett egy javaslatot, amely az úgynevezett nagy adathalmazok fejlődéséből kiindulva a számítási felhőt alkalmas eszköznek tartja arra, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a magán- és a közszféra szereplői által előállított nagy mennyiségű adatokat. A nagy adathalmazok felhasználásának lehetősége feltehetően hatást gyakorol a globális gazdaságra, jelentős innovációkra kínál alkalmat az ipari és szociális területen, valamint lehetővé teszi új pénzügyi szolgáltatások és termékek kidolgozását.

| 2.2. | A javaslat a digitális egységes piaci stratégia keretében kidolgozott és 2016. április 19-én bejelentett első iparpolitikai csomag része, amelyre 50 milliárd eurós pénzügyi terv vonatkozik, és amely „az európai ipar digitalizálásához vezető” valódi út kijelölésére irányul, valamint olyan intézkedéscsomagot tartalmaz, „amelynek célja az ipar és a kapcsolódó szolgáltatások ágazatközi digitalizálását szolgáló nemzeti kezdeményezések támogatása és összekapcsolása, valamint a beruházásoknak a stratégiai partnerségek és hálózatok révén való ösztönzése”. |
| --- | --- |

2.2.

A javaslat a digitális egységes piaci stratégia keretében kidolgozott és 2016. április 19-én bejelentett első iparpolitikai csomag része, amelyre 50 milliárd eurós pénzügyi terv vonatkozik, és amely „az európai ipar digitalizálásához vezető” valódi út kijelölésére irányul, valamint olyan intézkedéscsomagot tartalmaz, „amelynek célja az ipar és a kapcsolódó szolgáltatások ágazatközi digitalizálását szolgáló nemzeti kezdeményezések támogatása és összekapcsolása, valamint a beruházásoknak a stratégiai partnerségek és hálózatok révén való ösztönzése”.

| 2.3. | A számításifelhő-kezdeményezés az egyik legfontosabb kötelezettségvállalás abból a szempontból, hogy Európa világszinten „vezető szerepre tegyen szert az adatközpontú gazdaságban”. Carlos Moedas, a kutatásért, tudományért és innovációért felelős biztos elmondása szerint a döntés egyben válasz is arra, hogy a „tudományos közösségnek a nyitott tudomány igényeit kielégítő infrastruktúrára van szüksége. [...] A nyílt hozzáférésű adatok rendkívüli előnyöket tartogatnak az európai tudomány, gazdaság és társadalom számára”. |
| --- | --- |

2.3.

A számításifelhő-kezdeményezés az egyik legfontosabb kötelezettségvállalás abból a szempontból, hogy Európa világszinten „vezető szerepre tegyen szert az adatközpontú gazdaságban”. Carlos Moedas, a kutatásért, tudományért és innovációért felelős biztos elmondása szerint a döntés egyben válasz is arra, hogy a „tudományos közösségnek a nyitott tudomány igényeit kielégítő infrastruktúrára van szüksége. [...] A nyílt hozzáférésű adatok rendkívüli előnyöket tartogatnak az európai tudomány, gazdaság és társadalom számára”.

| 2.4. | Az Európai Bizottság meglátása szerint Európának négy kérdésre kell válaszolnia:






  — | Hogyan lehet teljes mértékben kihasználni az adatok megosztásában rejlő lehetőségeket? |
| --- | --- | --- |

2.4.

Az Európai Bizottság meglátása szerint Európának négy kérdésre kell válaszolnia:

—

Hogyan lehet teljes mértékben kihasználni az adatok megosztásában rejlő lehetőségeket?

| — | Hogyan biztosítható, hogy az adatok a lehető legszélesebb körben, több tudományterületre kiterjedően, mind a köz-, mind a magánszférában felhasználhatók legyenek? |
| --- | --- |

—

Hogyan biztosítható, hogy az adatok a lehető legszélesebb körben, több tudományterületre kiterjedően, mind a köz-, mind a magánszférában felhasználhatók legyenek?

| — | Hogyan biztosítható a legjobb összeköttetés a meglévő és az új európai adatinfrastruktúrák között? |
| --- | --- |

—

Hogyan biztosítható a legjobb összeköttetés a meglévő és az új európai adatinfrastruktúrák között?

| — | Hogyan koordinálható legeredményesebben az európai adatinfrastruktúrákat célzó támogatás? |
| --- | --- |

—

Hogyan koordinálható legeredményesebben az európai adatinfrastruktúrákat célzó támogatás?

| 2.5. | Az Európai Bizottság által meghatározott eszköz egy
  európai nyílt tudományosadat-felhő
  , vagyis egy megbízható, nyitott környezet létrehozása a tudományos közösség számára a tudományos eredmények tárolásához, megosztásához és újrafelhasználásához. E fontos eszköz, amelynek célja a számítástechnikai kapacitás, az összeköttetés és a nagy kapacitású felhőalapú megoldások fejlesztése, egy európai adatinfrastruktúrát használna, amelynek révén először a tudományos közösség, majd a közszféra és az ipar összeköttetését biztosítaná. Mindez megköveteli valamennyi, az európai adatforradalom előnyeit élvezni kívánó fél nyílt együttműködését. |
| --- | --- |

2.5.

Az Európai Bizottság által meghatározott eszköz egy
  európai nyílt tudományosadat-felhő
  , vagyis egy megbízható, nyitott környezet létrehozása a tudományos közösség számára a tudományos eredmények tárolásához, megosztásához és újrafelhasználásához. E fontos eszköz, amelynek célja a számítástechnikai kapacitás, az összeköttetés és a nagy kapacitású felhőalapú megoldások fejlesztése, egy európai adatinfrastruktúrát használna, amelynek révén először a tudományos közösség, majd a közszféra és az ipar összeköttetését biztosítaná. Mindez megköveteli valamennyi, az európai adatforradalom előnyeit élvezni kívánó fél nyílt együttműködését.

| 2.6. | Az Európai Bizottság világosan megfogalmazza, hogy a kezdeményezést kiegészítik a digitális egységes piaci stratégia terén megvalósuló további fellépések – amelyek kiterjednek az üzleti felhasználóknak szánt felhőalapú szerződésekre és a felhőalapú számítástechnikai szolgáltatók közötti váltásra –, valamint a szabad adatáramlási kezdeményezés. |
| --- | --- |

2.6.

Az Európai Bizottság világosan megfogalmazza, hogy a kezdeményezést kiegészítik a digitális egységes piaci stratégia terén megvalósuló további fellépések – amelyek kiterjednek az üzleti felhasználóknak szánt felhőalapú szerződésekre és a felhőalapú számítástechnikai szolgáltatók közötti váltásra –, valamint a szabad adatáramlási kezdeményezés.

| 2.7. | Az Európai Bizottság öt okot jelöl meg, amiért Európa nem aknázza ki maradéktalanul az adatokban rejlő lehetőségeket:






  — | az állami finanszírozású kutatásokból származó adatokhoz való nyílt hozzáférés nem mindig valósul meg, |
| --- | --- | --- |

2.7.

Az Európai Bizottság öt okot jelöl meg, amiért Európa nem aknázza ki maradéktalanul az adatokban rejlő lehetőségeket:

—

az állami finanszírozású kutatásokból származó adatokhoz való nyílt hozzáférés nem mindig valósul meg,

| — | hiányzik az átjárhatóság, |
| --- | --- |

—

hiányzik az átjárhatóság,

| — | az adat- és számítástechnikai infrastruktúrák szétaprózódottak, |
| --- | --- |

—

az adat- és számítástechnikai infrastruktúrák szétaprózódottak,

| — | hiányzik az adatok feldolgozását szolgáló kiváló minőségű, nagy teljesítményű számítástechnikai (HPC) infrastruktúra, |
| --- | --- |

—

hiányzik az adatok feldolgozását szolgáló kiváló minőségű, nagy teljesítményű számítástechnikai (HPC) infrastruktúra,

| — | fejlett analitikai eljárásokra (szöveg- és adatbányászat) van szükség megbízható környezetben. |
| --- | --- |

—

fejlett analitikai eljárásokra (szöveg- és adatbányászat) van szükség megbízható környezetben.

| 2.8. | Az európai nyílt tudományosadat-felhőnek Európát világszinten vezető szerephez kellene juttatnia a tudományos adatok infrastruktúrái terén azáltal, hogy ingyenes szolgáltatásokat kínáló virtuális környezetet bocsát 1,7 millió kutató és 70 millió szakember rendelkezésére. Ezen eszköz fejlesztése a tudományos közösség feladata lenne, és a jövőben várhatóan az oktatásra és a szakképzésre is irányul majd. Az elismert szabványok meghatározása lehetővé tenné egy biztonságos adatkörnyezet kialakítását a felhasználók számára. |
| --- | --- |

2.8.

Az európai nyílt tudományosadat-felhőnek Európát világszinten vezető szerephez kellene juttatnia a tudományos adatok infrastruktúrái terén azáltal, hogy ingyenes szolgáltatásokat kínáló virtuális környezetet bocsát 1,7 millió kutató és 70 millió szakember rendelkezésére. Ezen eszköz fejlesztése a tudományos közösség feladata lenne, és a jövőben várhatóan az oktatásra és a szakképzésre is irányul majd. Az elismert szabványok meghatározása lehetővé tenné egy biztonságos adatkörnyezet kialakítását a felhasználók számára.

| 2.9. | A meglévő infrastruktúrákból kiindulva az Európai Bizottság építeni kíván már tervbe vett fellépésekre is, például a tudományos publikációkhoz és adatokhoz való, a Horizont 2020 keretében biztosított nyílt hozzáférésre. Az európai nyílt tudományosadat-felhő irányításáról a már elkezdődött, alapos előkészítő munkát követően születik döntés. |
| --- | --- |

2.9.

A meglévő infrastruktúrákból kiindulva az Európai Bizottság építeni kíván már tervbe vett fellépésekre is, például a tudományos publikációkhoz és adatokhoz való, a Horizont 2020 keretében biztosított nyílt hozzáférésre. Az európai nyílt tudományosadat-felhő irányításáról a már elkezdődött, alapos előkészítő munkát követően születik döntés.

| 2.10. | A számítási felhő megvalósításához tervezett konkrét intézkedéseket a közlemény a következőképp határozza meg:






  — | a Horizont 2020 program keretében előállított adatok legyenek alapértelmezetten nyílt hozzáférésűek, |
| --- | --- | --- |

2.10.

A számítási felhő megvalósításához tervezett konkrét intézkedéseket a közlemény a következőképp határozza meg:

—

a Horizont 2020 program keretében előállított adatok legyenek alapértelmezetten nyílt hozzáférésűek,

| — | az ösztönző struktúrákkal kapcsolatos ismeretek növelése és e struktúrák módosítása, |
| --- | --- |

—

az ösztönző struktúrákkal kapcsolatos ismeretek növelése és e struktúrák módosítása,

| — | az átjárhatóság és az adatmegosztás fejlesztése, |
| --- | --- |

—

az átjárhatóság és az adatmegosztás fejlesztése,

| — | a célnak megfelelő páneurópai irányítási struktúra létrehozása, |
| --- | --- |

—

a célnak megfelelő páneurópai irányítási struktúra létrehozása,

| — | felhőalapú szolgáltatások kidolgozása a nyitott tudomány számára, |
| --- | --- |

—

felhőalapú szolgáltatások kidolgozása a nyitott tudomány számára,

| — | az európai nyílt tudományosadat-felhő tudományos felhasználói bázisának bővítése. |
| --- | --- |

—

az európai nyílt tudományosadat-felhő tudományos felhasználói bázisának bővítése.

| 2.11. | Az Európai Bizottság tervei között szerepel az integrált, világszínvonalú HPC-kapacitással rendelkező, és 2022-re exa nagyságrendű európai adatinfrastruktúra kiépítése is, amelyre Európának szüksége van, és amely révén az ágazat három főszereplőjének egyikévé válna. |
| --- | --- |

2.11.

Az Európai Bizottság tervei között szerepel az integrált, világszínvonalú HPC-kapacitással rendelkező, és 2022-re exa nagyságrendű európai adatinfrastruktúra kiépítése is, amelyre Európának szüksége van, és amely révén az ágazat három főszereplőjének egyikévé válna.

| 2.12. | Az Európai Bizottság úgy véli, hogy az európai adatinfrastruktúra hozzájárul majd az ipar digitalizálásához, az ipari innováció támogatásához és európai stratégiai kutatási platformok kidolgozásához. |
| --- | --- |

2.12.

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy az európai adatinfrastruktúra hozzájárul majd az ipar digitalizálásához, az ipari innováció támogatásához és európai stratégiai kutatási platformok kidolgozásához.

| 2.12.1. | A fellépések végrehajtására 2016 és 2020 között kerül sor. |
| --- | --- |

2.12.1.

A fellépések végrehajtására 2016 és 2020 között kerül sor.

| 2.13. | Közleményében az Európai Bizottság bejelentést tett egy kiemelt kezdeményezésről is, amelynek célja a kvantumtechnológiák kutatásának és fejlesztésének támogatása. |
| --- | --- |

2.13.

Közleményében az Európai Bizottság bejelentést tett egy kiemelt kezdeményezésről is, amelynek célja a kvantumtechnológiák kutatásának és fejlesztésének támogatása.

| 2.14. | Az Európai Bizottság végül célul tűzi ki a hozzáférés szélesítését és a közszféra és a tudományos élet közötti bizalom kiépítését azáltal, hogy az európai számítási felhőt hozzáférhetővé teszi a közszféra számára is. |
| --- | --- |

2.14.

Az Európai Bizottság végül célul tűzi ki a hozzáférés szélesítését és a közszféra és a tudományos élet közötti bizalom kiépítését azáltal, hogy az európai számítási felhőt hozzáférhetővé teszi a közszféra számára is.

| 2.15. | A későbbiek során a felhasználói bázist kiterjesztenék a közszolgáltatásokra, az innovatív kkv-kra és az iparra is. A kezdeményezés közszolgáltatásokra történő kiterjesztése a létező legjobb példák – a térinformációs infrastruktúráról szóló INSPIRE irányelv és az eHealth hálózat – alapján történik majd. Az iparra történő kiterjesztés alapjául a legfontosabb tudományos infrastruktúra-szolgáltatók ismert példái – Helix-Nebula, EBI-EMBL és PRACE – szolgálnak majd. A kkv-k számára a következő lépés az lenne, hogy bekapcsolódnának innovatív megoldások nyújtásába az európai nyílt tudományosadat-felhő számára, ahogyan ez már jelenleg folyik a Horizont 2020 esetében. |
| --- | --- |

2.15.

A későbbiek során a felhasználói bázist kiterjesztenék a közszolgáltatásokra, az innovatív kkv-kra és az iparra is. A kezdeményezés közszolgáltatásokra történő kiterjesztése a létező legjobb példák – a térinformációs infrastruktúráról szóló INSPIRE irányelv és az eHealth hálózat – alapján történik majd. Az iparra történő kiterjesztés alapjául a legfontosabb tudományos infrastruktúra-szolgáltatók ismert példái – Helix-Nebula, EBI-EMBL és PRACE – szolgálnak majd. A kkv-k számára a következő lépés az lenne, hogy bekapcsolódnának innovatív megoldások nyújtásába az európai nyílt tudományosadat-felhő számára, ahogyan ez már jelenleg folyik a Horizont 2020 esetében.

| 2.16. | Az Európai Bizottság több finanszírozási forrással számol:






  — | a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogrammal, |
| --- | --- | --- |

2.16.

Az Európai Bizottság több finanszírozási forrással számol:

—

a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogrammal,

| — | az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel, |
| --- | --- |

—

az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel,

| — | az európai strukturális és beruházási alapokkal, |
| --- | --- |

—

az európai strukturális és beruházási alapokkal,

| — | az Európai Stratégiai Beruházási Alappal (ESBA). |
| --- | --- |

—

az Európai Stratégiai Beruházási Alappal (ESBA).

| 2.16.1. | A szükséges további, köz- és magánforrásból származó beruházás kezdeti becsült összege ötéves időszakra 4,7 milliárd euró. |
| --- | --- |

2.16.1.

A szükséges további, köz- és magánforrásból származó beruházás kezdeti becsült összege ötéves időszakra 4,7 milliárd euró.

| 2.17. | A kezdeményezés idővel saját bevételt generál, amint használata elterjed a tudományos közösségben, az innovatív kezdő vállalkozások körében és az állami szférában. |
| --- | --- |

2.17.

A kezdeményezés idővel saját bevételt generál, amint használata elterjed a tudományos közösségben, az innovatív kezdő vállalkozások körében és az állami szférában.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az Európai Bizottság döntése a digitális innováció iránti politikai és gazdasági kötelezettségvállalásról az EGSZB egyértelmű támogatását élvezi, különös tekintettel az európai számítási felhőre vonatkozó határozatára. |
| --- | --- |

3.1.

Az Európai Bizottság döntése a digitális innováció iránti politikai és gazdasági kötelezettségvállalásról az EGSZB egyértelmű támogatását élvezi, különös tekintettel az európai számítási felhőre vonatkozó határozatára.

| 3.1.1. | Az Európai Bizottság nagyon ambiciózus stratégiát dolgozott ki. Jóllehet a stratégia maga igen összetett, a politikai célok egyértelműek. A stratégia egyértelműen meghatározza Európa gyenge pontjait és azokat a problémákat, amelyekkel szembesülni kénytelen azon szolgáltatások kiépítése során, amelyek révén a tudomány és a közszolgáltatások által létrehozott nagy adathalmazok hasznosíthatókká válnak majd. Kiinduló pontként kell szolgálnia a következő években megvalósítandó összes munka számára. |
| --- | --- |

3.1.1.

Az Európai Bizottság nagyon ambiciózus stratégiát dolgozott ki. Jóllehet a stratégia maga igen összetett, a politikai célok egyértelműek. A stratégia egyértelműen meghatározza Európa gyenge pontjait és azokat a problémákat, amelyekkel szembesülni kénytelen azon szolgáltatások kiépítése során, amelyek révén a tudomány és a közszolgáltatások által létrehozott nagy adathalmazok hasznosíthatókká válnak majd. Kiinduló pontként kell szolgálnia a következő években megvalósítandó összes munka számára.

| 3.2. | Az EGSZB 2011 óta (1) több alkalommal fogalmazott meg ajánlásokat az Európai Bizottság számára, hogy „arra ösztönözze Európát, hogy a piacvezető vállalkozásokra nyomást gyakorolva az élre törjön ezen az ígéretes területen”. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB 2011 óta (1) több alkalommal fogalmazott meg ajánlásokat az Európai Bizottság számára, hogy „arra ösztönözze Európát, hogy a piacvezető vállalkozásokra nyomást gyakorolva az élre törjön ezen az ígéretes területen”.

| 3.3. | Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy az EGSZB javaslata egy minden polgár és vállalkozás számára elérhető európai számítási felhőre vonatkozik. Eltérő esetben a közlemény címe félrevezetheti az olvasót, mivel nem jelöli meg pontosan, hogy egy kizárólag a tudományos világnak szóló felhőről van szó. |
| --- | --- |

3.3.

Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy az EGSZB javaslata egy minden polgár és vállalkozás számára elérhető európai számítási felhőre vonatkozik. Eltérő esetben a közlemény címe félrevezetheti az olvasót, mivel nem jelöli meg pontosan, hogy egy kizárólag a tudományos világnak szóló felhőről van szó.

| 3.4. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság határozatát, és hangsúlyozza a döntések stratégiai fontosságát mind az európai technológiai szakadék áthidalása, mind az európai társadalom gazdasági, szociális és kulturális fejlődése szempontjából. A tudományosadat-felhő megfelel a tudományos közösség azon igényének is, hogy tagjainak lehetősége nyíljon a nyilvános kutatások adataihoz való hozzáférésre, és azok megosztására. |
| --- | --- |

3.4.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság határozatát, és hangsúlyozza a döntések stratégiai fontosságát mind az európai technológiai szakadék áthidalása, mind az európai társadalom gazdasági, szociális és kulturális fejlődése szempontjából. A tudományosadat-felhő megfelel a tudományos közösség azon igényének is, hogy tagjainak lehetősége nyíljon a nyilvános kutatások adataihoz való hozzáférésre, és azok megosztására.

| 3.5. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon súlyos problémákról készített elemzésével, amelyek megakadályozzák, hogy Európa kiaknázza az adatokban rejlő lehetőségeket, különös tekintettel az átjárhatóság hiányára, a szétaprózódott struktúrákra, valamint azok más hozzájárulásokkal és cserékkel szembeni zártságára. Az EGSZB ezenkívül hangsúlyozza, hogy szükség van az európai lakosság legkülönbözőbb korú, aktív és inaktív csoportjainak megfelelő oktatására és képzésére (2). Az EGSZB különösen hangsúlyozza, hogy beruházásokkal kell támogatni a nők technológiai képzését, valamint felelős, döntéshozó posztokra történő kinevezését. |
| --- | --- |

3.5.

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon súlyos problémákról készített elemzésével, amelyek megakadályozzák, hogy Európa kiaknázza az adatokban rejlő lehetőségeket, különös tekintettel az átjárhatóság hiányára, a szétaprózódott struktúrákra, valamint azok más hozzájárulásokkal és cserékkel szembeni zártságára. Az EGSZB ezenkívül hangsúlyozza, hogy szükség van az európai lakosság legkülönbözőbb korú, aktív és inaktív csoportjainak megfelelő oktatására és képzésére (2). Az EGSZB különösen hangsúlyozza, hogy beruházásokkal kell támogatni a nők technológiai képzését, valamint felelős, döntéshozó posztokra történő kinevezését.

| 3.6. | Az EGSZB egyetért a közleményben az eltérő nemzeti helyzetek közötti különbségek áthidalása érdekében kijelölt célkitűzésekkel és intézkedésekkel, mivel e különbségek akadályozzák a valódi európai digitális egységes piac megvalósítását. Ezenkívül figyelembe kell venni azt a manapság általános tendenciát, hogy a saját személyes és munkával kapcsolatos adatainkat nem a saját számítógépünkön tároljuk, hanem nyilvános vagy kereskedelmi felhőket használunk erre a célra. A számításifelhő-kezdeményezés ennélfogva a helyes irányba mutat. |
| --- | --- |

3.6.

Az EGSZB egyetért a közleményben az eltérő nemzeti helyzetek közötti különbségek áthidalása érdekében kijelölt célkitűzésekkel és intézkedésekkel, mivel e különbségek akadályozzák a valódi európai digitális egységes piac megvalósítását. Ezenkívül figyelembe kell venni azt a manapság általános tendenciát, hogy a saját személyes és munkával kapcsolatos adatainkat nem a saját számítógépünkön tároljuk, hanem nyilvános vagy kereskedelmi felhőket használunk erre a célra. A számításifelhő-kezdeményezés ennélfogva a helyes irányba mutat.

| 3.7. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kötelezettségvállalását a hozzáférés szélesítésére és a közszféra és a tudományos világ – két, gyakran teljesen elkülönülő és egymással nem kommunikáló ágazat – közötti bizalom kiépítésére irányuló fellépésekre. |
| --- | --- |

3.7.

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kötelezettségvállalását a hozzáférés szélesítésére és a közszféra és a tudományos világ – két, gyakran teljesen elkülönülő és egymással nem kommunikáló ágazat – közötti bizalom kiépítésére irányuló fellépésekre.

4.   Konkrét megjegyzések

| 4.1. | A javaslat bizonyos elemeit részletesebben ki kellene dolgozni. Az Európai Bizottság terve egyszerre tűnik a célkitűzéseit tekintve igen összetettnek és egyes alapvető kérdéseket illetően általános jellegűnek. |
| --- | --- |

4.1.

A javaslat bizonyos elemeit részletesebben ki kellene dolgozni. Az Európai Bizottság terve egyszerre tűnik a célkitűzéseit tekintve igen összetettnek és egyes alapvető kérdéseket illetően általános jellegűnek.

| 4.2. | Az EGSZB mindenekelőtt azt javasolja, hogy az európai számítási felhő által megkövetelt hardvereket és szoftvereket Európában szerezzék be. Európában magas színvonalú szoftvermegoldások állnak rendelkezésre, és el kellene kerülni a világ más régióitól való technológiai függést. A hardvert illetően megerősítették, hogy legalább az egyik exa nagyságrendű szuperszámítógép európai lesz. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB mindenekelőtt azt javasolja, hogy az európai számítási felhő által megkövetelt hardvereket és szoftvereket Európában szerezzék be. Európában magas színvonalú szoftvermegoldások állnak rendelkezésre, és el kellene kerülni a világ más régióitól való technológiai függést. A hardvert illetően megerősítették, hogy legalább az egyik exa nagyságrendű szuperszámítógép európai lesz.

| 4.3. | Az EGSZB aggodalmának ad hangot a számítási felhő megvalósításához és fejlesztéséhez szükséges nemcsak pénzügyi, hanem szakmai erőforrások miatt is. Ahhoz, hogy a nagy adathalmazok kínálta összes lehetőséget ki tudjuk használni a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás terén Európában, mindenképpen rendelkezésre kell állnia a megfelelő kompetenciákkal rendelkező humán erőforrásnak. Ösztönözzük emellett az Európai Bizottságot, hogy kellőképpen vegye számításba az egyes konkrét tudományos közösségekben már létező és jól működő határokon átnyúló felhőrendszereket, valamint az ugyanezt a célt elérni kívánó nemzeti kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

4.3.

Az EGSZB aggodalmának ad hangot a számítási felhő megvalósításához és fejlesztéséhez szükséges nemcsak pénzügyi, hanem szakmai erőforrások miatt is. Ahhoz, hogy a nagy adathalmazok kínálta összes lehetőséget ki tudjuk használni a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás terén Európában, mindenképpen rendelkezésre kell állnia a megfelelő kompetenciákkal rendelkező humán erőforrásnak. Ösztönözzük emellett az Európai Bizottságot, hogy kellőképpen vegye számításba az egyes konkrét tudományos közösségekben már létező és jól működő határokon átnyúló felhőrendszereket, valamint az ugyanezt a célt elérni kívánó nemzeti kezdeményezéseket.

| 4.3.1. | Üdvözli a Horizont 2020 keretprogram és az EDISON projekt finanszírozása által kilátásba helyezett rendelkezéseket, amelyek felgyorsítják az adattudós (data scientist) foglalkozás elismertetését, ugyanakkor kéri, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal egyetértésben indítson el egy új, magas képzettséget igénylő munkahelyekre irányuló nagyarányú fejlesztési programot, amely minőségi szakmai lehetőségeket kínál, továbbá támogatja a más országokban dolgozó fiatal tudósok visszatérését az EU-ba. Különösen nagy szükség van az adatkezelőkre, akik segíteni tudják a tudósokat, az ágazat iparát és a közigazgatást az összegyűjtött adatok jobb hasznosításában és megosztásában. Ezekre az európai bizottsági kezdeményezésekre sürgető szükség van, és segíthetnek visszanyerni az elveszített munkalehetőségeket. |
| --- | --- |

4.3.1.

Üdvözli a Horizont 2020 keretprogram és az EDISON projekt finanszírozása által kilátásba helyezett rendelkezéseket, amelyek felgyorsítják az adattudós (data scientist) foglalkozás elismertetését, ugyanakkor kéri, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal egyetértésben indítson el egy új, magas képzettséget igénylő munkahelyekre irányuló nagyarányú fejlesztési programot, amely minőségi szakmai lehetőségeket kínál, továbbá támogatja a más országokban dolgozó fiatal tudósok visszatérését az EU-ba. Különösen nagy szükség van az adatkezelőkre, akik segíteni tudják a tudósokat, az ágazat iparát és a közigazgatást az összegyűjtött adatok jobb hasznosításában és megosztásában. Ezekre az európai bizottsági kezdeményezésekre sürgető szükség van, és segíthetnek visszanyerni az elveszített munkalehetőségeket.

| 4.4. | Nem világos továbbá az sem, hogy miként alakul majd a javasolt európai adatinfrastruktúra – amelynek feladata lenne a nagy teljesítményű szuperszámítógépek (HPC) előmozdítása, fejlesztése és megvalósítása – és a kvantumszámítási technológia megerősítésére irányuló, támogatandó kiemelt kezdeményezés közötti kapcsolat. A két kezdeményezés – ha különböző is – kiegészíti egymást. Míg az exa nagyságrendű szuperszámítógépek megvalósítása 2018-ra várható, addig a kvantumtechnológiára vonatkozó stratégia még előkészítési szakaszban van, és hosszú távú megközelítést igényel. |
| --- | --- |

4.4.

Nem világos továbbá az sem, hogy miként alakul majd a javasolt európai adatinfrastruktúra – amelynek feladata lenne a nagy teljesítményű szuperszámítógépek (HPC) előmozdítása, fejlesztése és megvalósítása – és a kvantumszámítási technológia megerősítésére irányuló, támogatandó kiemelt kezdeményezés közötti kapcsolat. A két kezdeményezés – ha különböző is – kiegészíti egymást. Míg az exa nagyságrendű szuperszámítógépek megvalósítása 2018-ra várható, addig a kvantumtechnológiára vonatkozó stratégia még előkészítési szakaszban van, és hosszú távú megközelítést igényel.

| 4.5. | A közlemény igen általános jellegű, még akkor is, ha az európai nyílt tudományosadat-felhőnek és az európai adatinfrastruktúrának köszönhetően megköveteli a tudományos infrastruktúrák, a kutatóközpontok és a közintézmények közötti természetes integrációt szolgáló mechanizmusok megvalósítását. Ez a stratégia csak az összes érdekelt fél együttműködésével lehet sikeres. A nyílt tudományosadat-felhő létrehozásának alapfeltétele a figyelemfelkeltés és a tudomány, az ipar, valamint a közszolgálatokra irányuló ösztönzők rendszerének a megváltoztatása, az adatok megosztása érdekében. Egyes konkrét közösségek, ahol az adatmegosztás már eléggé mindennaposnak számít – ilyen például a kutatás számos területe – kulcsfontosságúak lehetnek a nyílt hozzáférésű adatok részleteinek alulról felfelé építkező folyamat keretében történő meghatározásában. |
| --- | --- |

4.5.

A közlemény igen általános jellegű, még akkor is, ha az európai nyílt tudományosadat-felhőnek és az európai adatinfrastruktúrának köszönhetően megköveteli a tudományos infrastruktúrák, a kutatóközpontok és a közintézmények közötti természetes integrációt szolgáló mechanizmusok megvalósítását. Ez a stratégia csak az összes érdekelt fél együttműködésével lehet sikeres. A nyílt tudományosadat-felhő létrehozásának alapfeltétele a figyelemfelkeltés és a tudomány, az ipar, valamint a közszolgálatokra irányuló ösztönzők rendszerének a megváltoztatása, az adatok megosztása érdekében. Egyes konkrét közösségek, ahol az adatmegosztás már eléggé mindennaposnak számít – ilyen például a kutatás számos területe – kulcsfontosságúak lehetnek a nyílt hozzáférésű adatok részleteinek alulról felfelé építkező folyamat keretében történő meghatározásában.

| 4.5.1. | Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság döntését, mely szerint 2017-től a Horizont 2020 összes új projektje alapértelmezetten szabad hozzáférést biztosít a kutatások adataihoz. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a tudományos információkhoz való hozzáférésre és azok megőrzésére vonatkozó 2012-es ajánlásokat. |
| --- | --- |

4.5.1.

Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Bizottság döntését, mely szerint 2017-től a Horizont 2020 összes új projektje alapértelmezetten szabad hozzáférést biztosít a kutatások adataihoz. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a tudományos információkhoz való hozzáférésre és azok megőrzésére vonatkozó 2012-es ajánlásokat.

| 4.6. | Szintén pontosítani kell, hogy mely mechanizmusok szolgálnak majd a felhasználói bázis innovatív kkv-knak és az iparnak megígért kiterjesztésére, kiválósági adat- és szoftverközpontok és kkv-kra irányuló adatszolgáltatási innovációs csomópontok igénybevételével. |
| --- | --- |

4.6.

Szintén pontosítani kell, hogy mely mechanizmusok szolgálnak majd a felhasználói bázis innovatív kkv-knak és az iparnak megígért kiterjesztésére, kiválósági adat- és szoftverközpontok és kkv-kra irányuló adatszolgáltatási innovációs csomópontok igénybevételével.

| 4.7. | Az EGSZB kéri, hogy az európai nyílt tudományosadat-felhő irányítására vonatkozó részt – amelyről az Európai Bizottság szerint a már elkezdődött, alapos előkészítő munkát követően születik döntés – alaposabban dolgozzák ki. A tudományos közösségnek, a vállalkozásoknak és a polgároknak jogukban áll részt venni e kormányzásban, míg az Európai Bizottság kötelessége meghatározni e részvétel módját és mértékét. A nyitott tudománnyal foglalkozó szakpolitikai platform hasznos eszköz lehet. |
| --- | --- |

4.7.

Az EGSZB kéri, hogy az európai nyílt tudományosadat-felhő irányítására vonatkozó részt – amelyről az Európai Bizottság szerint a már elkezdődött, alapos előkészítő munkát követően születik döntés – alaposabban dolgozzák ki. A tudományos közösségnek, a vállalkozásoknak és a polgároknak jogukban áll részt venni e kormányzásban, míg az Európai Bizottság kötelessége meghatározni e részvétel módját és mértékét. A nyitott tudománnyal foglalkozó szakpolitikai platform hasznos eszköz lehet.

| 4.8. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az olyan kérdésekről, mint az irányítás, a mindenki előtti fokozatos nyitás, a felhasználás módja és az adatok megőrzése induljon széles körű konzultáció, amelybe közvetlenül vonják be a tudományos közösséget és érdekképviseleteiken keresztül magukat a polgárokat. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB azt javasolja, hogy az olyan kérdésekről, mint az irányítás, a mindenki előtti fokozatos nyitás, a felhasználás módja és az adatok megőrzése induljon széles körű konzultáció, amelybe közvetlenül vonják be a tudományos közösséget és érdekképviseleteiken keresztül magukat a polgárokat.

| 4.9. | Az Európai Bizottságnak részletesebb tájékoztatást kell nyújtania a számítási felhő irányítására szolgáló igazgatási platformról. |
| --- | --- |

4.9.

Az Európai Bizottságnak részletesebb tájékoztatást kell nyújtania a számítási felhő irányítására szolgáló igazgatási platformról.

| 4.10. | A finanszírozás tekintetében, figyelembe véve, hogy a kezdeményezést számos tagállamban kellene végrehajtani, valamint figyelembe véve az európai gazdaság alacsony mértékű növekedésével jellemzett gazdasági hátteret, amely nagyban megnehezíti az európai kezdeményezések terén megvalósított magánberuházásokat, ami csak közvetett és másodlagos hatást gyakorolna az iparra és a kkv-kra, az EGSZB úgy véli, hogy olyan kérdésről van szó, amely minden tekintetben prioritást kell, hogy jelentsenek Európa számára. |
| --- | --- |

4.10.

A finanszírozás tekintetében, figyelembe véve, hogy a kezdeményezést számos tagállamban kellene végrehajtani, valamint figyelembe véve az európai gazdaság alacsony mértékű növekedésével jellemzett gazdasági hátteret, amely nagyban megnehezíti az európai kezdeményezések terén megvalósított magánberuházásokat, ami csak közvetett és másodlagos hatást gyakorolna az iparra és a kkv-kra, az EGSZB úgy véli, hogy olyan kérdésről van szó, amely minden tekintetben prioritást kell, hogy jelentsenek Európa számára.

| 4.11. | A vállalkozások a számítási felhő és az adatinfrastruktúra pozitív hatásait csak a megvalósításuk után, még kidolgozásra váró közös szabványok tiszteletben tartásával, a magánélet védelmére, a kiberbiztonság és a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó, még sem az európai jogalkotás, sem a tagállamok általi átültetés szintjén nem egységes keretszabályoknak megfelelően élveznék. |
| --- | --- |

4.11.

A vállalkozások a számítási felhő és az adatinfrastruktúra pozitív hatásait csak a megvalósításuk után, még kidolgozásra váró közös szabványok tiszteletben tartásával, a magánélet védelmére, a kiberbiztonság és a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó, még sem az európai jogalkotás, sem a tagállamok általi átültetés szintjén nem egységes keretszabályoknak megfelelően élveznék.

| 4.12. | Ennek folytán az EGSZB javasolja a „digitális Európa egységes portáljának” létrehozását, hogy a polgárok és a vállalkozások könnyebben hozzáférhessenek a meglévő közösségi dokumentumokhoz |
| --- | --- |

4.12.

Ennek folytán az EGSZB javasolja a „digitális Európa egységes portáljának” létrehozását, hogy a polgárok és a vállalkozások könnyebben hozzáférhessenek a meglévő közösségi dokumentumokhoz

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 24., 2012.1.28., 40. o.; HL C 76., 2013.3.14, 59. o..

1

(2)  HL C 451., 2014.12.16., 25. o.

2

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/92 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/92

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében

[COM(2016) 176 final]

(2016/C 487/15)

| Előadó: | Gundars STRAUTMANIS |
| --- | --- |

Előadó:

Gundars STRAUTMANIS

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2016.4.19. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2016.9.7. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2016.9.21. |
| Plenáris ülés száma: | 519 |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 159/1/3 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2016.4.19.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2016.9.7.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2016.9.21.

Plenáris ülés száma:

519

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

159/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság által kidolgozott szöveg összességében dicséretre méltó, mivel kiindulópontot jelöl ki az ikt-k szabványosítását elősegítő tervekhez és kezdeményezésekhez, meghatározza a prioritási területeket és a kulcsfontosságú tevékenységeket, valamint ez utóbbiak ütemtervét (menetrend). |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság által kidolgozott szöveg összességében dicséretre méltó, mivel kiindulópontot jelöl ki az ikt-k szabványosítását elősegítő tervekhez és kezdeményezésekhez, meghatározza a prioritási területeket és a kulcsfontosságú tevékenységeket, valamint ez utóbbiak ütemtervét (menetrend).

| 1.2. | Az EGSZB szerint a szabványosításnak elő kell segítenie a hozzáadott érték növelését, a foglalkoztatás biztosítását minden területen és az egész társadalom jóléti színvonalának javítását. Ezért különösen fontos, hogy helyesen határozzuk meg azokat a prioritási területeket, amelyeken szabványosításra van szükség, beleértve az információs és kommunikációs technológiák (ikt) ágazatát is annak érdekében, hogy ezeket a közösség számára nagy jelentőséggel bíró kérdéseket megoldjuk. El kell ismernünk tehát, hogy az Európai Bizottság közleményére valóban szükség van, és meg kell értenünk, hogy e dokumentum elkészítése miért döntő fontosságú az ikt-k még nagyobb mértékű szabványosítása, és ezáltal a digitális egységes piac fejlődése szempontjából. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB szerint a szabványosításnak elő kell segítenie a hozzáadott érték növelését, a foglalkoztatás biztosítását minden területen és az egész társadalom jóléti színvonalának javítását. Ezért különösen fontos, hogy helyesen határozzuk meg azokat a prioritási területeket, amelyeken szabványosításra van szükség, beleértve az információs és kommunikációs technológiák (ikt) ágazatát is annak érdekében, hogy ezeket a közösség számára nagy jelentőséggel bíró kérdéseket megoldjuk. El kell ismernünk tehát, hogy az Európai Bizottság közleményére valóban szükség van, és meg kell értenünk, hogy e dokumentum elkészítése miért döntő fontosságú az ikt-k még nagyobb mértékű szabványosítása, és ezáltal a digitális egységes piac fejlődése szempontjából.

| 1.3. | Az EGSZB néhány ajánlást kíván előterjeszteni, amelyek révén az Európai Bizottság még jobbá teheti az általa kidolgozott közleményeket és egyéb kísérő szövegeket. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB néhány ajánlást kíván előterjeszteni, amelyek révén az Európai Bizottság még jobbá teheti az általa kidolgozott közleményeket és egyéb kísérő szövegeket.

1.3.1.   1. ajánlás

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a jövőbeli közleményekben és más kapcsolódó dokumentumokban minden érdekelt fél számára magyarázza el, hogy az ikt-k szabványosítása terén kiegyensúlyozott megközelítésmódra van szükség, mivel a szabványok könnyen visszafoghatják a kreativitást.

1.3.2.   2. ajánlás

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az ikt-szabványosítás olyan prioritási területei esetében, amelyek megnevezése az Európai Bizottság közleményében és az ikt-szabványosításra vonatkozó éves gördülőtervben eltér, tegyenek erőfeszítéseket a következetesség biztosítása érdekében. Ahhoz, hogy a különböző dokumentumok és az egymáshoz kapcsolódó szövegek mind összhangban álljanak, egységes terminológiát kell használni.

1.3.3.   3. ajánlás

Tekintettel arra, hogy az ikt-szabványosítás terén mekkora fontossággal bír a prioritások meghatározása, az EGSZB azt ajánlja, hogy a kiemelt területek kiválasztásával kapcsolatban adjanak bővebb tájékoztatást az indokokról, a módszertanról és az eredményekről.

1.3.4.   4. ajánlás

Ahhoz, hogy minden érdekelt fél jobban megérthesse az Európai Bizottság közleményének végrehajtását és összefüggéseit, az EGSZB azt ajánlja, hogy nyújtsanak felvilágosítást az ezzel a dokumentummal elkezdett munka kiegészítésére vagy folytatására irányuló ismétlődő tevékenységekről.

1.3.5.   5. ajánlás

Ahhoz, hogy az összes érdekelt fél bizonyos lehessen abban, hogy közleménye kidolgozásakor az Európai Bizottság a közvetlenül az ikt-szabványosítási prioritásokhoz kapcsolódó kérdéseken túlmenően is vizsgálódott, és ezeknek a prioritásoknak a különböző szociális problémákra (lásd: EUMSZ 11. cikk) gyakorolt hatását is felmérte, az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a jövőbeli közleményeiben külön részletezze, hogy a különböző érdekelt felek hogyan vehetnek részt a folyamatban, és hogy az általa alkalmazott megközelítés milyen társadalmi következményekkel járhat az ikt-szabványosítás terén, amely már most is a társadalom egészére kihat.

| 1.4. | Az EGSZB összességében támogatja ugyan az Európai Bizottság közleményét, mégis az alábbiak vizsgálatát javasolja:






  — | formai szempontból elegendő-e a közlemény a meghatározott célok eléréséhez, például a „vezető szerep” betöltéséhez, vagy inkább olyan formákat kellene igénybe venni, amelyek szélesebb körű fellépést és döntést tesznek lehetővé, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Az EGSZB összességében támogatja ugyan az Európai Bizottság közleményét, mégis az alábbiak vizsgálatát javasolja:

—

formai szempontból elegendő-e a közlemény a meghatározott célok eléréséhez, például a „vezető szerep” betöltéséhez, vagy inkább olyan formákat kellene igénybe venni, amelyek szélesebb körű fellépést és döntést tesznek lehetővé,

| — | nem kellene-e felülvizsgálni e „vezető szerep” fogalmát, és nem lenne-e szükség arra, hogy az Európai Bizottság közleménye inkább a nemzetközi szabványosítási szervezetekkel partnerségi alapon történő együttműködésre helyezze a hangsúlyt, mint a versenyelvekre, tekintve, hogy nagyjából azonosak az igényeink, amelyek túlnyúlnak az EU határain. |
| --- | --- |

—

nem kellene-e felülvizsgálni e „vezető szerep” fogalmát, és nem lenne-e szükség arra, hogy az Európai Bizottság közleménye inkább a nemzetközi szabványosítási szervezetekkel partnerségi alapon történő együttműködésre helyezze a hangsúlyt, mint a versenyelvekre, tekintve, hogy nagyjából azonosak az igényeink, amelyek túlnyúlnak az EU határain.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az Európai Bizottság 2016. április 19-én fogadta el az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című közleményét (COM(2016) 176 final). |
| --- | --- |

2.1.

Az Európai Bizottság 2016. április 19-én fogadta el az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című közleményét (COM(2016) 176 final).

| 2.2. | Az Európai Bizottság közleményének céljai a következők:






  — | Európa digitális világgazdaságban betöltött szerepének támogatása és megerősítése, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Az Európai Bizottság közleményének céljai a következők:

—

Európa digitális világgazdaságban betöltött szerepének támogatása és megerősítése,

| — | annak biztosítása, hogy az ikt-vel kapcsolatos szabványok meghatározása jobban megfeleljen a szakpolitikai szükségleteknek, |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az ikt-vel kapcsolatos szabványok meghatározása jobban megfeleljen a szakpolitikai szükségleteknek,

| — | annak biztosítása, hogy a szabványok rugalmasabbak, nyitottabbak legyenek, és erőteljesebben kapcsolódjanak a kutatáshoz és fejlesztéshez. |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a szabványok rugalmasabbak, nyitottabbak legyenek, és erőteljesebben kapcsolódjanak a kutatáshoz és fejlesztéshez.

| 2.3. | Az Európai Bizottság közleménye által képviselt szemlélet:






  — | Átfogó stratégiai és politikai megközelítés alkalmazása a kiemelt információs és kommunikációs technológiák szabványosításához. A közlemény a digitális egységes piac kiteljesítéséhez elengedhetetlen, prioritást élvező információs és kommunikációs technológiák szabványosításának átfogó stratégiai és politikai megközelítését határozza meg. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Az Európai Bizottság közleménye által képviselt szemlélet:

—

Átfogó stratégiai és politikai megközelítés alkalmazása a kiemelt információs és kommunikációs technológiák szabványosításához. A közlemény a digitális egységes piac kiteljesítéséhez elengedhetetlen, prioritást élvező információs és kommunikációs technológiák szabványosításának átfogó stratégiai és politikai megközelítését határozza meg.

| — | Az ikt-szabványosításhoz kötődő kihívások kezelése. Az ikt-szabványosítás kihívásaira válaszként az Európai Bizottság bejelentette, hogy „integrált szabványosítási tervet készít majd elő, amelyben a digitális egységes piac számára kulcsfontosságúnak ítélt technológiákra és területekre [...] összpontosítva azonosítja és meghatározza a szabványosítási prioritásokat”. |
| --- | --- |

—

Az ikt-szabványosításhoz kötődő kihívások kezelése. Az ikt-szabványosítás kihívásaira válaszként az Európai Bizottság bejelentette, hogy „integrált szabványosítási tervet készít majd elő, amelyben a digitális egységes piac számára kulcsfontosságúnak ítélt technológiákra és területekre [...] összpontosítva azonosítja és meghatározza a szabványosítási prioritásokat”.

| 2.4. | Az európai bizottsági közlemény háttere:






  — | Közös szabványok – a hatékony digitális egységes piac sarokkövei. A közös szabványok biztosítják a digitális technológiák interoperabilitását, és ezek képezik a digitális egységes piac tényleges működésének alapját. Garantálják a technológiák zökkenőmentes és megbízható együttműködését, biztosítják a méretgazdaságosságot, ösztönzik a kutatást és az innovációt, valamint megőrzik a piac nyitottságát. Ezzel szemben az eltérő nemzeti szabványok jelentősen lassítanák az innovációt, és a világ többi üzleti szereplőjéhez képest hátrányos helyzetbe hoznák az európai vállalkozásokat. |
| --- | --- | --- |

2.4.

Az európai bizottsági közlemény háttere:

—

Közös szabványok – a hatékony digitális egységes piac sarokkövei. A közös szabványok biztosítják a digitális technológiák interoperabilitását, és ezek képezik a digitális egységes piac tényleges működésének alapját. Garantálják a technológiák zökkenőmentes és megbízható együttműködését, biztosítják a méretgazdaságosságot, ösztönzik a kutatást és az innovációt, valamint megőrzik a piac nyitottságát. Ezzel szemben az eltérő nemzeti szabványok jelentősen lassítanák az innovációt, és a világ többi üzleti szereplőjéhez képest hátrányos helyzetbe hoznák az európai vállalkozásokat.

| — | Az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU rendelet. Az Unió szabványügyi politikájának közelmúltbeli felülvizsgálata az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU rendelet elfogadásához, valamint az ipar valamennyi ágazatában átláthatóbban, hatékonyabban és eredményesebben működő európai szabványosítási rendszer megvalósítását célzó keretrendszer létrehozásához vezetett. A vizsgált közlemény az 1025/2012/EU rendeletre
   (1)
  épül, és a tágabb egységes piaci stratégia részét képező, tervezett közös szabványosítási kezdeményezéshez kapcsolódik. (COM(2015) 550 final. Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése.) |
| --- | --- |

—

Az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU rendelet. Az Unió szabványügyi politikájának közelmúltbeli felülvizsgálata az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU rendelet elfogadásához, valamint az ipar valamennyi ágazatában átláthatóbban, hatékonyabban és eredményesebben működő európai szabványosítási rendszer megvalósítását célzó keretrendszer létrehozásához vezetett. A vizsgált közlemény az 1025/2012/EU rendeletre
   (1)
  épül, és a tágabb egységes piaci stratégia részét képező, tervezett közös szabványosítási kezdeményezéshez kapcsolódik. (COM(2015) 550 final. Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése.)

| 2.5. | A közleményben szereplő legfontosabb problémakörök:






  — | ikt-szabványok mint a digitális egységes piac sarokkövei, |
| --- | --- | --- |

2.5.

A közleményben szereplő legfontosabb problémakörök:

—

ikt-szabványok mint a digitális egységes piac sarokkövei,

| — | az ikt-vel kapcsolatos szabványok meghatározása: gyorsan változó, kihívásokkal teli globális környezet, |
| --- | --- |

—

az ikt-vel kapcsolatos szabványok meghatározása: gyorsan változó, kihívásokkal teli globális környezet,

| — | Európa válasza: a prioritások meghatározásán és az ikt-szabványalkotás megvalósításán nyugvó kétpilléres terv a digitális egységes piac érdekében, |
| --- | --- |

—

Európa válasza: a prioritások meghatározásán és az ikt-szabványalkotás megvalósításán nyugvó kétpilléres terv a digitális egységes piac érdekében,

| — | az öt prioritási terület: az ikt-szabványosítás építőelemei, |
| --- | --- |

—

az öt prioritási terület: az ikt-szabványosítás építőelemei,

| — | magas szintű elkötelezettség a vezető szerep szabványok révén történő megvalósítása és biztosítása mellett. |
| --- | --- |

—

magas szintű elkötelezettség a vezető szerep szabványok révén történő megvalósítása és biztosítása mellett.

3.   Az Európai Bizottság közleményének szövege: áttekintés és általános megjegyzések

3.1.   
  Ikt-szabványok mint a digitális egységes piac sarokkövei

| 3.1.1. | Az európai bizottsági közlemény 1. pontjában az szerepel, hogy a világgazdaság digitális gazdasággá való átalakulása az ipar és a szolgáltatások minden ágazatát érinti. Az 1. pont továbbá a közleménnyel kapcsolatos általános kérdésekkel is foglalkozik, melyek a következők:






  — | a közlemény célja, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Az európai bizottsági közlemény 1. pontjában az szerepel, hogy a világgazdaság digitális gazdasággá való átalakulása az ipar és a szolgáltatások minden ágazatát érinti. Az 1. pont továbbá a közleménnyel kapcsolatos általános kérdésekkel is foglalkozik, melyek a következők:

—

a közlemény célja,

| — | a közlemény jellege, |
| --- | --- |

—

a közlemény jellege,

| — | a közlemény háttere. |
| --- | --- |

—

a közlemény háttere.

3.2.   
  Az ikt-vel kapcsolatos szabványok meghatározása: gyorsan változó, kihívásokkal teli globális környezet

| 3.2.1. | Az európai bizottsági közlemény 2. pontjában az áll, hogy az ikt-szabványok kidolgozása számos olyan új kihívással jár együtt, amelyek célirányos és tartós uniós szintű megoldást igényelnek. |
| --- | --- |

3.2.1.

Az európai bizottsági közlemény 2. pontjában az áll, hogy az ikt-szabványok kidolgozása számos olyan új kihívással jár együtt, amelyek célirányos és tartós uniós szintű megoldást igényelnek.

| 3.2.2. | A közlemény hangsúlyozza, hogy e kihívások lehetséges következményei közé tartozik a korlátozott erőforrások szétforgácsolódása, a viszonylag alacsony hatékonyság, és általánosabban Európa innovációs kapacitásának csökkenése. |
| --- | --- |

3.2.2.

A közlemény hangsúlyozza, hogy e kihívások lehetséges következményei közé tartozik a korlátozott erőforrások szétforgácsolódása, a viszonylag alacsony hatékonyság, és általánosabban Európa innovációs kapacitásának csökkenése.

3.3.   
  Európa válasza: a prioritások meghatározásán és az ikt-szabványalkotás megvalósításán nyugvó kétpilléres terv a digitális egységes piac érdekében

| 3.3.1. | Az európai bizottsági közlemény 3. pontja kiemelt cselekvési tervet mutat be a digitális gazdaságban megvalósítandó technológiai szabványosítás új hullámára vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.3.1.

Az európai bizottsági közlemény 3. pontja kiemelt cselekvési tervet mutat be a digitális gazdaságban megvalósítandó technológiai szabványosítás új hullámára vonatkozóan.

| 3.3.2. | Az Európai Bizottság által javasolt megközelítés:






  1. | A közlemény meghatározza a digitális egységes piac azon elsődleges építőelemeit, amelyek területén a legsürgetőbb az ikt-szabványosítás javítása, és velük együtt az elérendő célokat és az ütemtervet. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Az Európai Bizottság által javasolt megközelítés:

1.

A közlemény meghatározza a digitális egységes piac azon elsődleges építőelemeit, amelyek területén a legsürgetőbb az ikt-szabványosítás javítása, és velük együtt az elérendő célokat és az ütemtervet.

| 2. | Az Európai Bizottság magas szintű politikai eljárást javasol a prioritások listájának megerősítésére, nyomon követésére és szükség szerint kiigazítására. A tervek szerint ez az eljárás az európai szabványosítási rendszer eszközeit fogja igénybe venni, és az érintettek széles körének bevonásával fog folyni, az Unión belül és nemzetközi szinten egyaránt. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Bizottság magas szintű politikai eljárást javasol a prioritások listájának megerősítésére, nyomon követésére és szükség szerint kiigazítására. A tervek szerint ez az eljárás az európai szabványosítási rendszer eszközeit fogja igénybe venni, és az érintettek széles körének bevonásával fog folyni, az Unión belül és nemzetközi szinten egyaránt.

| 3.3.3. | E prioritási terv mindkét részét egyszerre kell megvalósítani annak érdekében, hogy az Unió vezető szerephez jusson a világszintű digitális gazdaságban. |
| --- | --- |

3.3.3.

E prioritási terv mindkét részét egyszerre kell megvalósítani annak érdekében, hogy az Unió vezető szerephez jusson a világszintű digitális gazdaságban.

3.4.   
  Az öt prioritási terület: az ikt-szabványosítás építőelemei

| 3.4.1. | A közlemény 3.1. pontjában az Európai Bizottság öt prioritási területet jelölt meg, amelyek a digitális egységes piac alapvető technológiai építőelemeit képezik (a felsorolt területek sorrendje nem fontos).






  — | felhőalapú számítástechnika (cloud computing), |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

A közlemény 3.1. pontjában az Európai Bizottság öt prioritási területet jelölt meg, amelyek a digitális egységes piac alapvető technológiai építőelemeit képezik (a felsorolt területek sorrendje nem fontos).

—

felhőalapú számítástechnika (cloud computing),

| — | a dolgok internete (Internet of things – IoT), |
| --- | --- |

—

a dolgok internete (Internet of things – IoT),

| — | 5G-kommunikáció, |
| --- | --- |

—

5G-kommunikáció,

| — | (nagy) adathalmazokra épülő technológiák, |
| --- | --- |

—

(nagy) adathalmazokra épülő technológiák,

| — | kiberbiztonság. |
| --- | --- |

—

kiberbiztonság.

| 3.4.2. | A prioritási területek kiválasztása az ikt-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform javaslata alapján történt – a platform tagjai az ipari érdekeltek, a szabványalkotók, a kormányok és a civil társadalom képviselői. |
| --- | --- |

3.4.2.

A prioritási területek kiválasztása az ikt-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform javaslata alapján történt – a platform tagjai az ipari érdekeltek, a szabványalkotók, a kormányok és a civil társadalom képviselői.

| 3.4.3. | A digitális átalakulás jelentős mértékben kihat a különböző ágazatokra és a fogyasztókra. Számos fontos ikt-alkalmazási terület (például az e-egészségügy, az intelligens közlekedési rendszerek, az intelligens energia, a fejlett gyártási folyamatok, az intelligens városok) közvetlenül az ikt-szabványosítás öt kiválasztott prioritási területére épül. |
| --- | --- |

3.4.3.

A digitális átalakulás jelentős mértékben kihat a különböző ágazatokra és a fogyasztókra. Számos fontos ikt-alkalmazási terület (például az e-egészségügy, az intelligens közlekedési rendszerek, az intelligens energia, a fejlett gyártási folyamatok, az intelligens városok) közvetlenül az ikt-szabványosítás öt kiválasztott prioritási területére épül.

| 3.4.4. | A kiválasztott prioritások kiegészítik majd az európai szabványügyi politikák végrehajtásához használt más szabványosítási eszközöket. A tervezett európai szabványosítási közös kezdeményezés mellett az ikt-szabványosítás gördülőtervéről és az Unió éves munkaprogramjáról van szó. |
| --- | --- |

3.4.4.

A kiválasztott prioritások kiegészítik majd az európai szabványügyi politikák végrehajtásához használt más szabványosítási eszközöket. A tervezett európai szabványosítási közös kezdeményezés mellett az ikt-szabványosítás gördülőtervéről és az Unió éves munkaprogramjáról van szó.

3.5.   
  Magas szintű elkötelezettség a vezető szerep szabványok révén történő megvalósítása és biztosítása mellett

| 3.5.1. | Közleményének 3.2. pontjában az Európai Bizottság kifejti, hogy a digitális egységes piaccal összefüggő ikt-szabványok prioritásainak meghatározása önmagában nem elegendő. A siker azon múlik, hogy az érdekelt felek széles köre – az ipartól kezdve a szabványügyi szervezeteken és a kutatóközösségen át az uniós intézményekig és a nemzeti hatóságokig – magas szinten elkötelezze magát a szabványosítás mellett. |
| --- | --- |

3.5.1.

Közleményének 3.2. pontjában az Európai Bizottság kifejti, hogy a digitális egységes piaccal összefüggő ikt-szabványok prioritásainak meghatározása önmagában nem elegendő. A siker azon múlik, hogy az érdekelt felek széles köre – az ipartól kezdve a szabványügyi szervezeteken és a kutatóközösségen át az uniós intézményekig és a nemzeti hatóságokig – magas szinten elkötelezze magát a szabványosítás mellett.

| 3.5.2. | Az Európai Bizottság magas szintű folyamatot javasol az elsőbbségi intézkedések megvalósítására. Ez a folyamat a több érdekelt felet tömörítő európai platformot, az ikt-szabványosítás gördülőtervét és az Unió európai szabványosításra vonatkozó éves munkaprogramját – mint a szabványokkal összefüggő végrehajtási és terjesztési mechanizmusokat – fogja alapul venni és kiegészíteni. Közleményében az Európai Bizottság meghatározza a folyamat minden egyes elemét és az összes ezekhez kapcsolódó tevékenységet. |
| --- | --- |

3.5.2.

Az Európai Bizottság magas szintű folyamatot javasol az elsőbbségi intézkedések megvalósítására. Ez a folyamat a több érdekelt felet tömörítő európai platformot, az ikt-szabványosítás gördülőtervét és az Unió európai szabványosításra vonatkozó éves munkaprogramját – mint a szabványokkal összefüggő végrehajtási és terjesztési mechanizmusokat – fogja alapul venni és kiegészíteni. Közleményében az Európai Bizottság meghatározza a folyamat minden egyes elemét és az összes ezekhez kapcsolódó tevékenységet.

4.   Részletekre irányuló megjegyzések

4.1.   
  A szabványosítás és a kreativitás közötti egyensúly

| 4.1.1. | Az európai bizottsági közlemény szerint a szabványosítás nem önmagában vett cél, hanem csupán eszköz, amelynek egyik célja, hogy az ikt-k területén ösztönözze a kutatást és az innovációt. |
| --- | --- |

4.1.1.

Az európai bizottsági közlemény szerint a szabványosítás nem önmagában vett cél, hanem csupán eszköz, amelynek egyik célja, hogy az ikt-k területén ösztönözze a kutatást és az innovációt.

| 4.1.2. | A szabványok nemcsak lehetőségeket kínálnak, hanem kereteket és korlátokat is megszabnak. A szabványok előmozdíthatják, de fékezhetik is a fejlesztést, különösen az olyan nagyon gyorsan fejlődő ágazatokban, mint az ikt-k. |
| --- | --- |

4.1.2.

A szabványok nemcsak lehetőségeket kínálnak, hanem kereteket és korlátokat is megszabnak. A szabványok előmozdíthatják, de fékezhetik is a fejlesztést, különösen az olyan nagyon gyorsan fejlődő ágazatokban, mint az ikt-k.

| 4.1.3. | A szabványosítási folyamat során felmerült problémákkal kapcsolatban a közlemény a 2., „Az ikt-vel kapcsolatos szabványok meghatározása: gyorsan változó, kihívásokkal teli globális környezet” című pontjában a következőket fejti ki: „[...] a szabványok sokaságából fakadó növekvő komplexitás és a szabványalkotásba bevont műszaki közösségek sokfélesége lassíthatja az innovációt.” |
| --- | --- |

4.1.3.

A szabványosítási folyamat során felmerült problémákkal kapcsolatban a közlemény a 2., „Az ikt-vel kapcsolatos szabványok meghatározása: gyorsan változó, kihívásokkal teli globális környezet” című pontjában a következőket fejti ki: „[...] a szabványok sokaságából fakadó növekvő komplexitás és a szabványalkotásba bevont műszaki közösségek sokfélesége lassíthatja az innovációt.”

| 4.1.4. | A nyilvános konzultáció (Synopsis report on the public consultation „standards in the digital single market: setting priorities and ensuring delivery” [Összefoglaló jelentés „A digitális egységes piacra alkalmazandó szabványok: a prioritások meghatározása és az eredményesség biztosítása” című nyilvános konzultációról]) eredményeiből kitűnik az érdekelt csoportok – például az ikt-ágazat – álláspontja. Ez utóbbi ágazat alulról építkező szabványosítási folyamatot tart helyénvalónak. Ez utóbbi ágazat alulról építkező szabványosítási folyamatot tart helyénvalónak. |
| --- | --- |

4.1.4.

A nyilvános konzultáció (Synopsis report on the public consultation „standards in the digital single market: setting priorities and ensuring delivery” [Összefoglaló jelentés „A digitális egységes piacra alkalmazandó szabványok: a prioritások meghatározása és az eredményesség biztosítása” című nyilvános konzultációról]) eredményeiből kitűnik az érdekelt csoportok – például az ikt-ágazat – álláspontja. Ez utóbbi ágazat alulról építkező szabványosítási folyamatot tart helyénvalónak. Ez utóbbi ágazat alulról építkező szabványosítási folyamatot tart helyénvalónak.

| 4.1.5. | Nyilvánvaló, hogy a szabványok túl szigorú vagy túl korai bevezetése:






  — | gátolhatja a kreativitást, ezáltal késleltetné az innovatív megoldások kidolgozását és megvalósítását, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

Nyilvánvaló, hogy a szabványok túl szigorú vagy túl korai bevezetése:

—

gátolhatja a kreativitást, ezáltal késleltetné az innovatív megoldások kidolgozását és megvalósítását,

| — | olyan helyzetet idézhet elő, amelyben a szabványokat már kidolgozták és jóváhagyták, azonban a gyártók napi tevékenységeiket más, maguk által meghatározott „szabványok” alapján végzik. |
| --- | --- |

—

olyan helyzetet idézhet elő, amelyben a szabványokat már kidolgozták és jóváhagyták, azonban a gyártók napi tevékenységeiket más, maguk által meghatározott „szabványok” alapján végzik.

| 4.1.6. | Ez azt jelenti, hogy a szabványosítási folyamat során minden egyes szabvány kialakításával, elfogadásával és végrehajtásával kapcsolatban gondosan ki kell értékelni a helyzetet, és észszerű egyensúlyt kell találni a szabványosítás mint hátráltató tényező és a kreativitás között, azaz lehetőséget kell hagyni a „nem szabványos” új megoldások létrehozásában való szabad megnyilvánulásra. |
| --- | --- |

4.1.6.

Ez azt jelenti, hogy a szabványosítási folyamat során minden egyes szabvány kialakításával, elfogadásával és végrehajtásával kapcsolatban gondosan ki kell értékelni a helyzetet, és észszerű egyensúlyt kell találni a szabványosítás mint hátráltató tényező és a kreativitás között, azaz lehetőséget kell hagyni a „nem szabványos” új megoldások létrehozásában való szabad megnyilvánulásra.

4.1.7.   1. ajánlás

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a jövőbeli közleményekben és más kapcsolódó dokumentumokban minden érdekelt fél számára magyarázza el, hogy az ikt-k szabványosítása terén kiegyensúlyozott megközelítésmódra van szükség, mivel a szabványok könnyen visszafoghatják a kreativitást.

4.2.   
  A szabványosításhoz kapcsolódó különböző dokumentumokban említett kiemelt területek közötti következetlenségek

| 4.2.1. | Közleményének 3.1. pontjában az Európai Bizottság bemutatja az ikt-szabványosítás öt, korábban megemlített prioritási területét:






  — | felhőalapú számítástechnika (cloud computing), |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Közleményének 3.1. pontjában az Európai Bizottság bemutatja az ikt-szabványosítás öt, korábban megemlített prioritási területét:

—

felhőalapú számítástechnika (cloud computing),

| — | a dolgok internete (Internet of things – IoT), |
| --- | --- |

—

a dolgok internete (Internet of things – IoT),

| — | 5G-kommunikáció, |
| --- | --- |

—

5G-kommunikáció,

| — | kiberbiztonság, |
| --- | --- |

—

kiberbiztonság,

| — | (nagy) adathalmazokra épülő technológiák. |
| --- | --- |

—

(nagy) adathalmazokra épülő technológiák.

| 4.2.2. | A közlemény egyúttal említést tesz az ikt-szabványosítás éves gördülőtervéről is. A 2016. évi ikt-szabványosítási gördülőtervben felsorolt és meghatározott különböző területek az alábbiak:









  3.5. | Kulcsfontosságú alaptechnológiák és biztonság | 95 |
| --- | --- | --- | --- |
| | 3.5.1. | Felhőalapú számítástechnika | 96 |
| | 3.5.2. | Közszférabeli információk, nyílt adatok, nagy adathalmazok | 101 |
| | 3.5.3. | Elektronikus kormányzat | 106 |
| | | 3.5.3.1. | DCAT alkalmazási profilok európai adatportálokhoz | 107 |
| | | 3.5.3.2. | Az újrafelhasználható interoperabilitási eszközökkel kapcsolatos metaadatok cseréje (e-kormányzat) | 107 |
| | | 3.5.3.3. | „Alapszókincstár” az átjárható megoldások fejlesztésének elősegítésére | 107 |
| | 3.5.4. | Elektronikus személyazonosítási és bizalmi szolgáltatások, köztük az elektronikus aláírás | 109 |
| | 3.5.5. | Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) | 112 |
| | 3.5.6. | A dolgok internete | 114 |
| | 3.5.7. | Hálózat- és információbiztonság | 120 |
| | 3.5.8. | A magánélet védelme elektronikus környezetben | 124 |
| | 3.5.9. | E-infrastruktúrák kutatási adatokhoz és nagy számításigényű tudományokhoz | 127 |
| | 3.5.10. | A széles sávú infrastruktúra feltérképezése | 131 |
| | 3.5.11. | Digitális filmek megőrzése | 134 |

4.2.2.

A közlemény egyúttal említést tesz az ikt-szabványosítás éves gördülőtervéről is. A 2016. évi ikt-szabványosítási gördülőtervben felsorolt és meghatározott különböző területek az alábbiak:

3.5.

Kulcsfontosságú alaptechnológiák és biztonság

95

3.5.1.

Felhőalapú számítástechnika

96

3.5.2.

Közszférabeli információk, nyílt adatok, nagy adathalmazok

101

3.5.3.

Elektronikus kormányzat

106

3.5.3.1.

DCAT alkalmazási profilok európai adatportálokhoz

107

3.5.3.2.

Az újrafelhasználható interoperabilitási eszközökkel kapcsolatos metaadatok cseréje (e-kormányzat)

107

3.5.3.3.

„Alapszókincstár” az átjárható megoldások fejlesztésének elősegítésére

107

3.5.4.

Elektronikus személyazonosítási és bizalmi szolgáltatások, köztük az elektronikus aláírás

109

3.5.5.

Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID)

112

3.5.6.

A dolgok internete

114

3.5.7.

Hálózat- és információbiztonság

120

3.5.8.

A magánélet védelme elektronikus környezetben

124

3.5.9.

E-infrastruktúrák kutatási adatokhoz és nagy számításigényű tudományokhoz

127

3.5.10.

A széles sávú infrastruktúra feltérképezése

131

3.5.11.

Digitális filmek megőrzése

134

| 4.2.3. | Ez a két dokumentum – az Európai Bizottság közleménye és a 2016. évi ikt-szabványosítási gördülőterv – egymással összefügg, és egymást ki is egészíti, viszont eltérő terminológiát használ. A két dokumentum közül egyik sem próbál kapcsolatot teremteni hasonló szabványosítási területek között. |
| --- | --- |

4.2.3.

Ez a két dokumentum – az Európai Bizottság közleménye és a 2016. évi ikt-szabványosítási gördülőterv – egymással összefügg, és egymást ki is egészíti, viszont eltérő terminológiát használ. A két dokumentum közül egyik sem próbál kapcsolatot teremteni hasonló szabványosítási területek között.

4.2.4.   2. ajánlás

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az ikt-szabványosítás olyan prioritási területei esetében, amelyek megnevezése az Európai Bizottság közleményében és az ikt-szabványosításra vonatkozó éves gördülőtervben eltér, tegyenek erőfeszítéseket a következetesség biztosítása érdekében. Ahhoz, hogy a különböző dokumentumok és az egymáshoz kapcsolódó szövegek mind összhangban álljanak, egységes terminológiát kell használni.

4.3.   
  Az ikt-prioritások kiválasztása

| 4.3.1. | Az európai bizottsági közlemény 3.1. pontja felsorolja és pontosítja az ikt-szabványosítás öt prioritási területét: „A prioritási területek kiválasztása az ikt-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform javaslata alapján történt, amely platform tagjai az ipari érdekeltek, a szabványalkotók, a kormányok és a civil társadalom képviselői. A nyilvános konzultációs eljárás megerősítette, hogy széles körű egyetértés van a prioritások itt bemutatott meghatározását illetően.” |
| --- | --- |

4.3.1.

Az európai bizottsági közlemény 3.1. pontja felsorolja és pontosítja az ikt-szabványosítás öt prioritási területét: „A prioritási területek kiválasztása az ikt-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform javaslata alapján történt, amely platform tagjai az ipari érdekeltek, a szabványalkotók, a kormányok és a civil társadalom képviselői. A nyilvános konzultációs eljárás megerősítette, hogy széles körű egyetértés van a prioritások itt bemutatott meghatározását illetően.”

| 4.3.2. | 2015. szeptember 23. és 2016. január 4. között nyilvános konzultációra került sor, amelyen 168-an vettek részt. A konzultáció eredményei megtalálhatók „A digitális egységes piacra alkalmazandó szabványok: a prioritások meghatározása és az eredményesség biztosítása” című nyilvános konzultációról készült összefoglaló jelentésben. |
| --- | --- |

4.3.2.

2015. szeptember 23. és 2016. január 4. között nyilvános konzultációra került sor, amelyen 168-an vettek részt. A konzultáció eredményei megtalálhatók „A digitális egységes piacra alkalmazandó szabványok: a prioritások meghatározása és az eredményesség biztosítása” című nyilvános konzultációról készült összefoglaló jelentésben.

| 4.3.3. | Mivel a felmérés eredményeit figyelembe veszik az ikt-stratégia azon prioritási területeinek kiválasztásakor, amelyek az európai bizottsági közleményben szerepelnek, és amelyek az európai vállalkozók nagy részét érintik, a viszonylag alacsony részvétel (168 válaszadó) miatt további információkra lehet szükség a válaszadók összetételi megoszlásáról. |
| --- | --- |

4.3.3.

Mivel a felmérés eredményeit figyelembe veszik az ikt-stratégia azon prioritási területeinek kiválasztásakor, amelyek az európai bizottsági közleményben szerepelnek, és amelyek az európai vállalkozók nagy részét érintik, a viszonylag alacsony részvétel (168 válaszadó) miatt további információkra lehet szükség a válaszadók összetételi megoszlásáról.

| 4.3.4. | A jelentés a válaszadók csoportjaira vonatkozóan tartalmaz információkat (2). |
| --- | --- |

4.3.4.

A jelentés a válaszadók csoportjaira vonatkozóan tartalmaz információkat (2).

| 4.3.5. | Amint látható, sok válaszadó különböző szabványosítási szervezetekhez tartozik. A válaszadók viszonylag kis hányadát alkotják a fejlesztők és gyártók – azok, akik figyelnek a piaci igényekre, akik meghatározzák vagy követik a technológiai fejlődés tendenciáit, és akiknek van saját fejlesztési tervük. Konkrét számokban mérve kevesen vannak. |
| --- | --- |

4.3.5.

Amint látható, sok válaszadó különböző szabványosítási szervezetekhez tartozik. A válaszadók viszonylag kis hányadát alkotják a fejlesztők és gyártók – azok, akik figyelnek a piaci igényekre, akik meghatározzák vagy követik a technológiai fejlődés tendenciáit, és akiknek van saját fejlesztési tervük. Konkrét számokban mérve kevesen vannak.

| 4.3.6. | A konzultáció eredményei, amelyek az „ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉSBEN” szerepelnek, információt adnak a kiválasztott területekről, ugyanakkor nem tesznek említést a ténylegesen vizsgált területek számáról, sem arról, hogy ezek a területek mit fednek (sem az éves ikt-gördülőtervben említett területekről). Azt sem részletezik, hogy kik választották ki a területeket, sem azt, hogy ha az eredeti listán még más területek is voltak, mik voltak azokról a vélemények. |
| --- | --- |

4.3.6.

A konzultáció eredményei, amelyek az „ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉSBEN” szerepelnek, információt adnak a kiválasztott területekről, ugyanakkor nem tesznek említést a ténylegesen vizsgált területek számáról, sem arról, hogy ezek a területek mit fednek (sem az éves ikt-gördülőtervben említett területekről). Azt sem részletezik, hogy kik választották ki a területeket, sem azt, hogy ha az eredeti listán még más területek is voltak, mik voltak azokról a vélemények.

4.3.7.   3. ajánlás

Tekintettel arra, hogy az ikt-szabványosítás terén mekkora fontossággal bír a prioritások meghatározása, az EGSZB azt ajánlja, hogy a kiemelt területek kiválasztásával kapcsolatban adjanak bővebb tájékoztatást az indokokról, a módszertanról és az eredményekről.

4.4.   
  A közlemény életciklusa

| 4.4.1. | Közleményében az Európai Bizottság számos konkrét és idővel változó pontot említ meg, többek között a prioritási területeket, a kulcsintézkedéseket, a legfontosabb határidőket és még sok más egyebet. Ez azt jelenti, hogy egy ilyen dokumentumot – jelen esetben az Európai Bizottság közleményét – nem lehet hosszú távra szólóan kidolgozni. |
| --- | --- |

4.4.1.

Közleményében az Európai Bizottság számos konkrét és idővel változó pontot említ meg, többek között a prioritási területeket, a kulcsintézkedéseket, a legfontosabb határidőket és még sok más egyebet. Ez azt jelenti, hogy egy ilyen dokumentumot – jelen esetben az Európai Bizottság közleményét – nem lehet hosszú távra szólóan kidolgozni.

| 4.4.2. | Ezért a gyakorlatban alkalmazható külön eljárást kell meghatározni, amely leírja, hogyan és milyen gyakorisággal kell a dokumentumot felülvizsgálni, nyilvános konzultációkat szervezni, döntéseket hozni, operatív tervezést kivitelezni és más tevékenységeket végezni – vagyis meg kell tervezni a dokumentum rendes életciklusának kezelését és az ehhez kapcsolódó tevékenységeket. |
| --- | --- |

4.4.2.

Ezért a gyakorlatban alkalmazható külön eljárást kell meghatározni, amely leírja, hogyan és milyen gyakorisággal kell a dokumentumot felülvizsgálni, nyilvános konzultációkat szervezni, döntéseket hozni, operatív tervezést kivitelezni és más tevékenységeket végezni – vagyis meg kell tervezni a dokumentum rendes életciklusának kezelését és az ehhez kapcsolódó tevékenységeket.

4.4.3.   4. ajánlás

Ahhoz, hogy minden érdekelt fél jobban megérthesse az Európai Bizottság közleményének végrehajtását és összefüggéseit, az EGSZB azt ajánlja, hogy nyújtsanak felvilágosítást az ezzel a dokumentummal elkezdett munka kiegészítésére vagy folytatására irányuló ismétlődő tevékenységekről.

4.5.   
  Hiányosan kifejtett témák

| 4.5.1. | Az európai bizottsági közlemény több szempontot említ meg az ikt-szabványosítási prioritások kiválasztásával, valamint e fellépés véghezvitelével kapcsolatban tervezett tevékenységekkel összefüggésben. Ugyanakkor a közlemény és a kapcsolódó dokumentumok elolvasásakor az EGSZB tanulmányozócsoportja azt állapította meg, hogy számos, a társadalom számára fontos szemponttal sehol sem foglalkoznak, vagy azokról csak mellékesen, „futólag” tesznek említést. |
| --- | --- |

4.5.1.

Az európai bizottsági közlemény több szempontot említ meg az ikt-szabványosítási prioritások kiválasztásával, valamint e fellépés véghezvitelével kapcsolatban tervezett tevékenységekkel összefüggésben. Ugyanakkor a közlemény és a kapcsolódó dokumentumok elolvasásakor az EGSZB tanulmányozócsoportja azt állapította meg, hogy számos, a társadalom számára fontos szemponttal sehol sem foglalkoznak, vagy azokról csak mellékesen, „futólag” tesznek említést.

| 4.5.2. | Bár az európai bizottsági közlemény legfontosabb célja az, hogy meghatározza az ikt-szabványosítás kiemelt irányait és az azokhoz kapcsolódó tevékenységeket, annak tényleges végrehajtása és alkalmazása közvetlen vagy közvetett hatást fog gyakorolni az alábbi területekre:






  — | a fogyasztók jogai, |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

Bár az európai bizottsági közlemény legfontosabb célja az, hogy meghatározza az ikt-szabványosítás kiemelt irányait és az azokhoz kapcsolódó tevékenységeket, annak tényleges végrehajtása és alkalmazása közvetlen vagy közvetett hatást fog gyakorolni az alábbi területekre:

—

a fogyasztók jogai,

| — | a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tevékenysége, |
| --- | --- |

—

a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tevékenysége,

| — | a foglalkoztatás és a munkahelyek biztonsága, |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatás és a munkahelyek biztonsága,

| — | a munkaidő és a munkakörülmények, |
| --- | --- |

—

a munkaidő és a munkakörülmények,

| — | az ikt-khoz való hozzáférés lehetőségei a különleges szükségletekkel rendelkező személyek számára, |
| --- | --- |

—

az ikt-khoz való hozzáférés lehetőségei a különleges szükségletekkel rendelkező személyek számára,

| — | környezetvédelem, |
| --- | --- |

—

környezetvédelem,

| — | a szociális dimenzióval összefüggő különféle egyéb kérdések. |
| --- | --- |

—

a szociális dimenzióval összefüggő különféle egyéb kérdések.

| 4.5.3. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a szabványosítási folyamat során ügyelni kell az alábbiakra:






  — | hogy minden érintett fél egyenlő esélyeket kapjon, |
| --- | --- | --- |

4.5.3.

Az EGSZB megjegyzi, hogy a szabványosítási folyamat során ügyelni kell az alábbiakra:

—

hogy minden érintett fél egyenlő esélyeket kapjon,

| — | hogy az EU kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásaiban hangsúlyt kapjanak a szabványosítási kérdések, |
| --- | --- |

—

hogy az EU kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásaiban hangsúlyt kapjanak a szabványosítási kérdések,

| — | a tevékenységi területek körülhatárolásának módjára, |
| --- | --- |

—

a tevékenységi területek körülhatárolásának módjára,

| — | hogy az alkalmazottak szakismeretei megfeleljenek a szabványokban foglalt követelményeknek, |
| --- | --- |

—

hogy az alkalmazottak szakismeretei megfeleljenek a szabványokban foglalt követelményeknek,

| — | az alkalmazottak alapvető jogaira, |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak alapvető jogaira,

| — | és hogy a civil társadalom képviselőit is bevonják a párbeszédbe. |
| --- | --- |

—

és hogy a civil társadalom képviselőit is bevonják a párbeszédbe.

4.5.4.   5. ajánlás

Ahhoz, hogy az összes érdekelt fél bizonyos lehessen abban, hogy közleménye kidolgozásakor az Európai Bizottság a közvetlenül az ikt-szabványosítási prioritásokhoz kapcsolódó kérdéseken túlmenően is vizsgálódott, és ezeknek a prioritásoknak a különböző szociális problémákra (lásd: EUMSZ 11. cikk) gyakorolt hatását is felmérte, az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a jövőbeli közleményeiben konkrétabban részletezze, hogy a különböző érdekelt felek hogyan vehetnek részt a folyamatban, és hogy az általa alkalmazott megközelítés milyen társadalmi következményekkel járhat az ikt-szabványosítás terén, amely már most is a társadalom egészére kihat.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

1

(2)  http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/image/document/2016-17/synopsis_report_on_the_public_consultation_-_standards_in_the_digital_single_market_setting_priorities_and_ensuring_delivery_15264.pdf

2

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/99 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/99

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020 – A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása

[COM(2016) 179 final]

(2016/C 487/16)

Előadó:

Raymond HENCKS

| Felkérés: | Európai Bizottság, 19/04/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 07/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 22/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 162/1/3 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 19/04/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

07/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

22/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

162/1/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Uniónak az a célja, hogy 2020-ra egy „végponttól végpontig” felhasználóbarát, személyre szabott és határok nélküli digitális szolgáltatásokat nyújtó e-kormányzattal rendelkezzen, az erre a területre vonatkozó, egymást követő cselekvési tervek számos tagállamban történő végrehajtásának jelenlegi ütemét nézve nemigen tűnik megvalósíthatónak. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európai Uniónak az a célja, hogy 2020-ra egy „végponttól végpontig” felhasználóbarát, személyre szabott és határok nélküli digitális szolgáltatásokat nyújtó e-kormányzattal rendelkezzen, az erre a területre vonatkozó, egymást követő cselekvési tervek számos tagállamban történő végrehajtásának jelenlegi ütemét nézve nemigen tűnik megvalósíthatónak.

| 1.2. | Az EGSZB támogatja a 3. cselekvési terv (2016–2020) javaslatait, amelyek célja a hatékony, átjárható és általánosan hozzáférhető e-kormányzat megvalósításának felgyorsítása. |
| --- | --- |

1.2.

Az EGSZB támogatja a 3. cselekvési terv (2016–2020) javaslatait, amelyek célja a hatékony, átjárható és általánosan hozzáférhető e-kormányzat megvalósításának felgyorsítása.

| 1.3. | Az e-kormányzat csak akkor lesz működőképes, ha teljesülnek bizonyos előfeltételek, például rendelkezésre áll egy nagy teljesítményű hálózat jól működő digitális szolgáltatásokkal, biztosított a megfizethető árú általános hozzáférés és a felhasználók megfelelő digitális képzése minden szinten és minden életkorban. Még ha közép vagy hosszú távon az e-kormányzatnak az alapértelmezett kommunikációs eszközzé is kellene válnia, az azt igénylő polgárok számára fenn kellene tartani a közigazgatással való kommunikáció hagyományos eszközeit is (postai küldeményeken keresztül, ügyfélablaknál vagy telefonon történő személyes kommunikáció). |
| --- | --- |

1.3.

Az e-kormányzat csak akkor lesz működőképes, ha teljesülnek bizonyos előfeltételek, például rendelkezésre áll egy nagy teljesítményű hálózat jól működő digitális szolgáltatásokkal, biztosított a megfizethető árú általános hozzáférés és a felhasználók megfelelő digitális képzése minden szinten és minden életkorban. Még ha közép vagy hosszú távon az e-kormányzatnak az alapértelmezett kommunikációs eszközzé is kellene válnia, az azt igénylő polgárok számára fenn kellene tartani a közigazgatással való kommunikáció hagyományos eszközeit is (postai küldeményeken keresztül, ügyfélablaknál vagy telefonon történő személyes kommunikáció).

| 1.4. | Az e-kormányzat felhasználóinak jogait, különösen a hozzáféréssel és a megkülönböztetésmentességgel, a szólásszabadsággal és a tájékoztatás szabadságával, a magánélet és a személyes adatok védelmével, az iskolai oktatástól az egész életen át tartó képzésig terjedően az oktatással és az általános ismeretekkel, a jogorvoslati lehetőségekkel stb. kapcsolatos jogokat illetően az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a felhasználóknak az e-kormányzattal kapcsolatos valamennyi jogát egyetlen honlapon gyűjtse össze. |
| --- | --- |

1.4.

Az e-kormányzat felhasználóinak jogait, különösen a hozzáféréssel és a megkülönböztetésmentességgel, a szólásszabadsággal és a tájékoztatás szabadságával, a magánélet és a személyes adatok védelmével, az iskolai oktatástól az egész életen át tartó képzésig terjedően az oktatással és az általános ismeretekkel, a jogorvoslati lehetőségekkel stb. kapcsolatos jogokat illetően az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a felhasználóknak az e-kormányzattal kapcsolatos valamennyi jogát egyetlen honlapon gyűjtse össze.

| 1.5. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatának alapját képező hét elvet, de néhányuk esetében kétli, hogy megvalósíthatóak lennének a vonatkozó jogi és technológiai problémák megoldása nélkül. |
| --- | --- |

1.5.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság javaslatának alapját képező hét elvet, de néhányuk esetében kétli, hogy megvalósíthatóak lennének a vonatkozó jogi és technológiai problémák megoldása nélkül.

| 1.6. | Az „egyszeri adatszolgáltatás” elvével kapcsolatban – amely szerint a polgároknak és a vállalkozásoknak ugyanazt az információt csak egyszer kell megadniuk valamely közigazgatási szervnek – az EGSZB megállapítja, hogy vannak még megoldatlan jogi és szervezeti problémák, és kéri az Európai Bizottságot, hogy ezzel kapcsolatban indítson kísérleti projektet. Javasolja továbbá az „összkormányzati megközelítés” elvének alkalmazását, amelynek lényege, hogy a különböző közintézmények a saját hatásköreik határait túllépve együttműködnek egymással annak érdekében, hogy a kérdés feltevőjének egyetlen szerv adjon mindenre kiterjedő választ. |
| --- | --- |

1.6.

Az „egyszeri adatszolgáltatás” elvével kapcsolatban – amely szerint a polgároknak és a vállalkozásoknak ugyanazt az információt csak egyszer kell megadniuk valamely közigazgatási szervnek – az EGSZB megállapítja, hogy vannak még megoldatlan jogi és szervezeti problémák, és kéri az Európai Bizottságot, hogy ezzel kapcsolatban indítson kísérleti projektet. Javasolja továbbá az „összkormányzati megközelítés” elvének alkalmazását, amelynek lényege, hogy a különböző közintézmények a saját hatásköreik határait túllépve együttműködnek egymással annak érdekében, hogy a kérdés feltevőjének egyetlen szerv adjon mindenre kiterjedő választ.

| 1.7. | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy az „elavult rendszerek mellőzése”-elv, amely a közigazgatási szervek információs rendszereinek és technológiáinak megújítását jelenti annak érdekében, hogy azok mindig összhangban álljanak a folytonosan változó környezettel, nem szerepel az elfogadott elvek között. |
| --- | --- |

1.7.

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy az „elavult rendszerek mellőzése”-elv, amely a közigazgatási szervek információs rendszereinek és technológiáinak megújítását jelenti annak érdekében, hogy azok mindig összhangban álljanak a folytonosan változó környezettel, nem szerepel az elfogadott elvek között.

| 1.8. | Határozottan kiáll amellett, hogy a „nyitottság és átláthatóság” elve keretében a polgárok és a vállalkozások kifejezetten jogosultak legyenek arra, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások tiszteletben tartásával ellenőrizzék személyes adataik más közhatóságok számára történő átadását, és adott esetben töröltessék azokat (az adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog), és kéri, hogy nyújtsanak be javaslatot a dokumentumok online tárolásának és cseréjének biztonságos európai rendszerére vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.8.

Határozottan kiáll amellett, hogy a „nyitottság és átláthatóság” elve keretében a polgárok és a vállalkozások kifejezetten jogosultak legyenek arra, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások tiszteletben tartásával ellenőrizzék személyes adataik más közhatóságok számára történő átadását, és adott esetben töröltessék azokat (az adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog), és kéri, hogy nyújtsanak be javaslatot a dokumentumok online tárolásának és cseréjének biztonságos európai rendszerére vonatkozóan.

| 1.9. | Mivel sok polgárnak kell megbarátkoznia az e-kormányzat új eszközével, az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak, valamint regionális és helyi önkormányzataiknak az e-készségekre vonatkozó képzéseket kellene biztosítaniuk a polgárok számára, és az európai alapok társfinanszírozásával támogatott digitális szolgáltatást vagy személyes segítségnyújtást kellene létrehozniuk. Ugyanerre van szükség a közigazgatási tisztviselők vonatkozásában is a szakmai továbbképzés keretében. |
| --- | --- |

1.9.

Mivel sok polgárnak kell megbarátkoznia az e-kormányzat új eszközével, az EGSZB úgy véli, hogy a tagállamoknak, valamint regionális és helyi önkormányzataiknak az e-készségekre vonatkozó képzéseket kellene biztosítaniuk a polgárok számára, és az európai alapok társfinanszírozásával támogatott digitális szolgáltatást vagy személyes segítségnyújtást kellene létrehozniuk. Ugyanerre van szükség a közigazgatási tisztviselők vonatkozásában is a szakmai továbbképzés keretében.

| 1.10. | Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy a cselekvési terv egyáltalán nem tesz említést az e-kormányzás társadalmi következményeiről és hatásairól, valamint a foglalkoztatásra gyakorolt hatásokról, amelyek egyrészt a munkahelyek elvesztésével, másrészt a szükséges digitális szakmai képesítésekkel rendelkező jelentkezők hiánya miatt betöltetlenül maradó számos munkahellyel kapcsolatosak. A közigazgatás digitálissá válásával megtakarítható álláshelyeken dolgozók számára munkaerő-átcsoportosítás keretében a felhasználói támogatás területén vagy más területen kell megfelelő munkafeladatokat biztosítani. |
| --- | --- |

1.10.

Az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy a cselekvési terv egyáltalán nem tesz említést az e-kormányzás társadalmi következményeiről és hatásairól, valamint a foglalkoztatásra gyakorolt hatásokról, amelyek egyrészt a munkahelyek elvesztésével, másrészt a szükséges digitális szakmai képesítésekkel rendelkező jelentkezők hiánya miatt betöltetlenül maradó számos munkahellyel kapcsolatosak. A közigazgatás digitálissá válásával megtakarítható álláshelyeken dolgozók számára munkaerő-átcsoportosítás keretében a felhasználói támogatás területén vagy más területen kell megfelelő munkafeladatokat biztosítani.

2.   Bevezetés

| 2.1. | 2015. decemberben lejárt a 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv (Az IKT az intelligens, fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában) (1). |
| --- | --- |

2.1.

2015. decemberben lejárt a 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv (Az IKT az intelligens, fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában) (1).

| 2.2. | Az e-kormányzat azonban továbbra is a digitális menetrend egyik kiemelt területe, és a „digitális egységes piac” megvalósításához szükséges egyik legfontosabb uniós és tagállami szintű kezdeményezés. |
| --- | --- |

2.2.

Az e-kormányzat azonban továbbra is a digitális menetrend egyik kiemelt területe, és a „digitális egységes piac” megvalósításához szükséges egyik legfontosabb uniós és tagállami szintű kezdeményezés.

| 2.3. | A lejárt cselekvési tervben meghatározott kezdeményezések között sok olyan van, amelyeket számos tagállamban még nem hajtottak végre teljes körűen, ezért azokat át kell vinni a 2016–2020-as időszakra vonatkozó új e-kormányzati cselekvési tervbe. |
| --- | --- |

2.3.

A lejárt cselekvési tervben meghatározott kezdeményezések között sok olyan van, amelyeket számos tagállamban még nem hajtottak végre teljes körűen, ezért azokat át kell vinni a 2016–2020-as időszakra vonatkozó új e-kormányzati cselekvési tervbe.

| 2.4. | A közigazgatási szerveknek tehát jobban meg kell tervezniük online szolgáltatásaikat, és azokat még inkább a felhasználók igényeihez kell igazítaniuk annak érdekében, hogy a nemzeti határokon túl is biztosítsák az e-kormányzati szolgáltatások hatékony és eredményes működését. |
| --- | --- |

2.4.

A közigazgatási szerveknek tehát jobban meg kell tervezniük online szolgáltatásaikat, és azokat még inkább a felhasználók igényeihez kell igazítaniuk annak érdekében, hogy a nemzeti határokon túl is biztosítsák az e-kormányzati szolgáltatások hatékony és eredményes működését.

3.   A közlemény tartalma

| 3.1. | A hangsúlyt a digitális átalakítás felgyorsítására helyező új cselekvési terv célja az, hogy katalizátor szerepet töltsön be, és lehetővé tegye a közszféra modernizációs törekvéseinek és forrásainak koordinálását az elektronikus kormányzat terén. |
| --- | --- |

3.1.

A hangsúlyt a digitális átalakítás felgyorsítására helyező új cselekvési terv célja az, hogy katalizátor szerepet töltsön be, és lehetővé tegye a közszféra modernizációs törekvéseinek és forrásainak koordinálását az elektronikus kormányzat terén.

| 3.2. | A cselekvési terv 20 intézkedést tartalmaz, melyek azonban nem kimerítő jellegűek, és a gyorsan változó környezet fejlődésével összhangban az Európai Bizottság vagy az érdekelt felek által javasolt más intézkedésekkel egészíthetők ki. |
| --- | --- |

3.2.

A cselekvési terv 20 intézkedést tartalmaz, melyek azonban nem kimerítő jellegűek, és a gyorsan változó környezet fejlődésével összhangban az Európai Bizottság vagy az érdekelt felek által javasolt más intézkedésekkel egészíthetők ki.

| 3.3. | Az új cselekvési terv részeként elindítandó kezdeményezéseknek összhangban kell állniuk a következő alapelvekkel:






  — | Alapértelmezésben digitális: a szolgáltatások általános szabályként digitálisak, ugyanakkor továbbra is biztosítani kell az egyéb csatornákhoz való hozzáférést azok számára, akik nem kívánnak vagy nem tudnak internetes úton ügyet intézni. Ezenkívül a közszolgáltatásokat egyablakos ügyintézéssel és különböző csatornákon keresztül kell nyújtani. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Az új cselekvési terv részeként elindítandó kezdeményezéseknek összhangban kell állniuk a következő alapelvekkel:

—

Alapértelmezésben digitális: a szolgáltatások általános szabályként digitálisak, ugyanakkor továbbra is biztosítani kell az egyéb csatornákhoz való hozzáférést azok számára, akik nem kívánnak vagy nem tudnak internetes úton ügyet intézni. Ezenkívül a közszolgáltatásokat egyablakos ügyintézéssel és különböző csatornákon keresztül kell nyújtani.

| — | Az egyszeri adatszolgáltatás elve: ezen elv szerint a polgároknak és a vállalkozásoknak ugyanazt az információt csak egyszer kell megadniuk valamely közigazgatási szervnek. |
| --- | --- |

—

Az egyszeri adatszolgáltatás elve: ezen elv szerint a polgároknak és a vállalkozásoknak ugyanazt az információt csak egyszer kell megadniuk valamely közigazgatási szervnek.

| — | Befogadó jelleg és hozzáférhetőség: a közigazgatásoknak úgy kell megtervezniük a digitális közszolgáltatásokat, hogy azok alapkövetelményként befogadók legyenek, és megfeleljenek a különböző igényeknek, például az idősek vagy a fogyatékossággal élők szükségleteinek. |
| --- | --- |

—

Befogadó jelleg és hozzáférhetőség: a közigazgatásoknak úgy kell megtervezniük a digitális közszolgáltatásokat, hogy azok alapkövetelményként befogadók legyenek, és megfeleljenek a különböző igényeknek, például az idősek vagy a fogyatékossággal élők szükségleteinek.

| — | Nyitottság és átláthatóság: a közigazgatásoknak meg kell osztaniuk az információkat és az adatokat egymással, valamint lehetővé kell tenniük a polgárok és a vállalkozások számára, hogy adataikhoz hozzáférjenek és azokat javítsák; lehetővé kell tenniük a felhasználók számára, hogy a rájuk vonatkozó igazgatási eljárásokat nyomon kövessék; nyitott szellemben együtt kell működniük az érdekeltekkel (vállalkozások, kutatók, nonprofit szervezetek stb.) a szolgáltatások megtervezése és nyújtása terén. |
| --- | --- |

—

Nyitottság és átláthatóság: a közigazgatásoknak meg kell osztaniuk az információkat és az adatokat egymással, valamint lehetővé kell tenniük a polgárok és a vállalkozások számára, hogy adataikhoz hozzáférjenek és azokat javítsák; lehetővé kell tenniük a felhasználók számára, hogy a rájuk vonatkozó igazgatási eljárásokat nyomon kövessék; nyitott szellemben együtt kell működniük az érdekeltekkel (vállalkozások, kutatók, nonprofit szervezetek stb.) a szolgáltatások megtervezése és nyújtása terén.

| — | Alapértelmezésben határokon átnyúló: a közigazgatásoknak a releváns digitális közszolgáltatásokat határokon átnyúló módon rendelkezésre kell bocsátaniuk és meg kell előzniük a további széttagolódást, megkönnyítve ezáltal az egységes piacon belüli mobilitást. |
| --- | --- |

—

Alapértelmezésben határokon átnyúló: a közigazgatásoknak a releváns digitális közszolgáltatásokat határokon átnyúló módon rendelkezésre kell bocsátaniuk és meg kell előzniük a további széttagolódást, megkönnyítve ezáltal az egységes piacon belüli mobilitást.

| — | Átjárhatóság mint alapkövetelmény: a közszolgáltatásokat úgy kell megtervezni, hogy az adatok és digitális szolgáltatások Európai Unión belüli szabad mozgására támaszkodva az egységes piacon belül és szervezeti határokon átívelően mindenhol zökkenőmentesen működjenek. |
| --- | --- |

—

Átjárhatóság mint alapkövetelmény: a közszolgáltatásokat úgy kell megtervezni, hogy az adatok és digitális szolgáltatások Európai Unión belüli szabad mozgására támaszkodva az egységes piacon belül és szervezeti határokon átívelően mindenhol zökkenőmentesen működjenek.

| — | Megbízhatóság és biztonság: a kezdeményezések esetében nem elegendő pusztán az, ha megfelelnek a személyes adatok és a magánélet védelmére, valamint az informatikai biztonságra vonatkozó jogi keretnek, hanem az említett szempontokat már a tervezési szakaszban figyelembe kell venniük. |
| --- | --- |

—

Megbízhatóság és biztonság: a kezdeményezések esetében nem elegendő pusztán az, ha megfelelnek a személyes adatok és a magánélet védelmére, valamint az informatikai biztonságra vonatkozó jogi keretnek, hanem az említett szempontokat már a tervezési szakaszban figyelembe kell venniük.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon lépéseit, amelyek célja, hogy felgyorsítsák az e-kormányzati szolgáltatások fejlesztését és használatát. A 2006-os első e-kormányzati cselekvési terv óta a tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy előmozdítják a hatékony, eredményes, átjárható és általánosan hozzáférhető e-kormányzati szolgáltatásokat, a nemzeti határokon túlnyúló online szolgáltatásokat is ideértve. Ezeket a kötelezettségvállalásokat az európai digitális egységes piacra irányuló 2020-as stratégia keretében is megerősítették. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon lépéseit, amelyek célja, hogy felgyorsítsák az e-kormányzati szolgáltatások fejlesztését és használatát. A 2006-os első e-kormányzati cselekvési terv óta a tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy előmozdítják a hatékony, eredményes, átjárható és általánosan hozzáférhető e-kormányzati szolgáltatásokat, a nemzeti határokon túlnyúló online szolgáltatásokat is ideértve. Ezeket a kötelezettségvállalásokat az európai digitális egységes piacra irányuló 2020-as stratégia keretében is megerősítették.

| 4.2. | Meg kell azonban állapítanunk, hogy a 2011–2015-ös cselekvési tervről szóló értékelésekben is kiemelt bizonyos előrelépések és a rendelkezésre bocsátott, de a tagállamok által alig felhasznált jelentős közösségi pénzügyi források ellenére a felhasználók – tagállamonként eltérő mértékben – továbbra is azzal szembesülnek, hogy a tagállamok közigazgatási rendszereinek modernizálása széttagolt, és elégtelen a határokon átnyúló online szolgáltatások kínálata. Az EGSZB nem érti, hogy az EU által rendelkezésre bocsátott alapok miért maradnak jelentős mértékben felhasználatlanok, és azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy elemezze a témát, számolja fel az esetleges akadályokat, és ösztönözze a tagállamokat arra, hogy hatékony és eredményes módon használják fel ezeket a pénzeszközöket, különösen az e-kormányzat terén. |
| --- | --- |

4.2.

Meg kell azonban állapítanunk, hogy a 2011–2015-ös cselekvési tervről szóló értékelésekben is kiemelt bizonyos előrelépések és a rendelkezésre bocsátott, de a tagállamok által alig felhasznált jelentős közösségi pénzügyi források ellenére a felhasználók – tagállamonként eltérő mértékben – továbbra is azzal szembesülnek, hogy a tagállamok közigazgatási rendszereinek modernizálása széttagolt, és elégtelen a határokon átnyúló online szolgáltatások kínálata. Az EGSZB nem érti, hogy az EU által rendelkezésre bocsátott alapok miért maradnak jelentős mértékben felhasználatlanok, és azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy elemezze a témát, számolja fel az esetleges akadályokat, és ösztönözze a tagállamokat arra, hogy hatékony és eredményes módon használják fel ezeket a pénzeszközöket, különösen az e-kormányzat terén.

| 4.3. | Az e-kormányzat a digitális egységes piacra irányuló stratégia egyik kulcsfontosságú eleme. A digitális területnek vannak azonban más meghatározó elemei is, amelyekkel a közlemény nem foglalkozik, és amelyek az e-kormányzat megvalósításának előfeltételei. Nyilvánvaló tehát, hogy a legkorszerűbb digitális hálózatoknak és szolgáltatásoknak kortól függetlenül az összes polgár, illetve valamennyi vállalkozás rendelkezésére kell állniuk, és hogy ezekhez megfizethető árú általános hozzáférést kell biztosítani számukra a földrajzi elhelyezkedésüktől vagy anyagi helyzetüktől függetlenül. Garantálni kell azt is, hogy ezek a felhasználók adott esetben támogatásban vagy képzésben részesülhessenek az ahhoz szükséges készségek elsajátítása érdekében, hogy hatékony és felelős módon élvezhessék a digitális alkalmazások előnyeit. |
| --- | --- |

4.3.

Az e-kormányzat a digitális egységes piacra irányuló stratégia egyik kulcsfontosságú eleme. A digitális területnek vannak azonban más meghatározó elemei is, amelyekkel a közlemény nem foglalkozik, és amelyek az e-kormányzat megvalósításának előfeltételei. Nyilvánvaló tehát, hogy a legkorszerűbb digitális hálózatoknak és szolgáltatásoknak kortól függetlenül az összes polgár, illetve valamennyi vállalkozás rendelkezésére kell állniuk, és hogy ezekhez megfizethető árú általános hozzáférést kell biztosítani számukra a földrajzi elhelyezkedésüktől vagy anyagi helyzetüktől függetlenül. Garantálni kell azt is, hogy ezek a felhasználók adott esetben támogatásban vagy képzésben részesülhessenek az ahhoz szükséges készségek elsajátítása érdekében, hogy hatékony és felelős módon élvezhessék a digitális alkalmazások előnyeit.

| 4.4. | További fontos elemet alkotnak az e-kormányzat felhasználóinak a jogai, amelyek elsősorban az emberi jogok és az internethasználókra alkalmazandó alapvető szabadságok területéhez tartoznak, és mindenekelőtt a hozzáféréssel és a megkülönböztetésmentességgel, a szólásszabadsággal és a tájékoztatás szabadságával, a magánélet és a személyes adatok védelmével, az iskolai oktatástól az egész életen át tartó képzésig az oktatással és az általános ismeretekkel, a jogorvoslati lehetőségekkel stb. kapcsolatos jogokat takarják. Ezekhez társulnak még az e-kormányzathoz közvetlenül kapcsolódó különleges jogok. Tekintettel arra, hogy az e-kormányzat felhasználóit megillető jogok forrásai különbözőek, az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a felhasználók e-kormányzattal kapcsolatos valamennyi jogát egyetlen honlapon gyűjtse össze. |
| --- | --- |

4.4.

További fontos elemet alkotnak az e-kormányzat felhasználóinak a jogai, amelyek elsősorban az emberi jogok és az internethasználókra alkalmazandó alapvető szabadságok területéhez tartoznak, és mindenekelőtt a hozzáféréssel és a megkülönböztetésmentességgel, a szólásszabadsággal és a tájékoztatás szabadságával, a magánélet és a személyes adatok védelmével, az iskolai oktatástól az egész életen át tartó képzésig az oktatással és az általános ismeretekkel, a jogorvoslati lehetőségekkel stb. kapcsolatos jogokat takarják. Ezekhez társulnak még az e-kormányzathoz közvetlenül kapcsolódó különleges jogok. Tekintettel arra, hogy az e-kormányzat felhasználóit megillető jogok forrásai különbözőek, az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a felhasználók e-kormányzattal kapcsolatos valamennyi jogát egyetlen honlapon gyűjtse össze.

| 4.5. | Mivel a felhasználók gyakran nehezen találják meg a számukra szükséges elektronikus információkat és e-ügyfélszolgálatot, az Európai Bizottság mind uniós szinten, mind nemzeti szinten egy egységes digitális portál/ügyfélablak létrehozását javasolja. Ilyen egységes portálok a tagállamok, illetve a regionális és helyi önkormányzatok nagy többségében már most is működnek. Az EGSZB támogatja a nemzeti szintű központi, területi vagy közösségi közigazgatáshoz való ilyen hozzáférési pontok létrehozását azzal a céllal, hogy a felhasználókat közvetlenül az igényeiknek vagy szükségleteiknek megfelelő területen illetékes egységekhez irányítsák. |
| --- | --- |

4.5.

Mivel a felhasználók gyakran nehezen találják meg a számukra szükséges elektronikus információkat és e-ügyfélszolgálatot, az Európai Bizottság mind uniós szinten, mind nemzeti szinten egy egységes digitális portál/ügyfélablak létrehozását javasolja. Ilyen egységes portálok a tagállamok, illetve a regionális és helyi önkormányzatok nagy többségében már most is működnek. Az EGSZB támogatja a nemzeti szintű központi, területi vagy közösségi közigazgatáshoz való ilyen hozzáférési pontok létrehozását azzal a céllal, hogy a felhasználókat közvetlenül az igényeiknek vagy szükségleteiknek megfelelő területen illetékes egységekhez irányítsák.

| 4.6. | A 2016–2020-as időszakra szóló cselekvési terv alapját hét elv képezi, amelyek nagyrészt már a korábbi cselekvési tervekben is szerepeltek. Bár az EGSZB általában véve támogatja az említett elveket, felveti a kérdést, hogy azok megvalósíthatók-e anélkül, hogy megoldanánk az összes vonatkozó jogi (a személyes adatok kezelése és a magánélet védelme a nyílt közigazgatás kontextusában) és technológiai problémát (alap- és ipari technológiák, a szolgáltatások átállása digitális csatornákra). |
| --- | --- |

4.6.

A 2016–2020-as időszakra szóló cselekvési terv alapját hét elv képezi, amelyek nagyrészt már a korábbi cselekvési tervekben is szerepeltek. Bár az EGSZB általában véve támogatja az említett elveket, felveti a kérdést, hogy azok megvalósíthatók-e anélkül, hogy megoldanánk az összes vonatkozó jogi (a személyes adatok kezelése és a magánélet védelme a nyílt közigazgatás kontextusában) és technológiai problémát (alap- és ipari technológiák, a szolgáltatások átállása digitális csatornákra).

| 4.7. | Az új cselekvési terv az átjárhatóságra és a közigazgatási egységek tulajdonában lévő információk újrafelhasználására helyezi a hangsúlyt, tekintve, hogy a közigazgatás által jelenleg összegyűjtött adatok közül sok csupán egyetlen vagy nagyon korlátozott célra szolgál. Az „egyszeri adatszolgáltatás” elve keretében a felhasználóknak már nem kell újra megadniuk általános adataikat a közigazgatási szervekkel való újabb kapcsolatfelvételekkor, mert a közigazgatási szerv – természetesen a személyi adatok és a magánélet védelmének tiszteletben tartása mellett – meg tudja osztani azokat a többi szervvel. Ezen elv értelmében a cégnyilvántartásokat az egész Unióban össze kellene kapcsolni, a különböző nemzeti és határokon átnyúló rendszereknek együtt kellene működniük, és a közigazgatási szerveknek többé nem kellene újra és újra elkérniük azokat az információkat, amelyek a többieknek már megvannak. Bár az adatvédelmi rendelet hatálya az e-kormányzatra is kiterjed, az EGSZB úgy véli, hogy ügyelni kell arra, hogy egyensúly legyen a jogállam ellenőrzési jogköre, illetve a polgárok biztonsága és szabadsága között. |
| --- | --- |

4.7.

Az új cselekvési terv az átjárhatóságra és a közigazgatási egységek tulajdonában lévő információk újrafelhasználására helyezi a hangsúlyt, tekintve, hogy a közigazgatás által jelenleg összegyűjtött adatok közül sok csupán egyetlen vagy nagyon korlátozott célra szolgál. Az „egyszeri adatszolgáltatás” elve keretében a felhasználóknak már nem kell újra megadniuk általános adataikat a közigazgatási szervekkel való újabb kapcsolatfelvételekkor, mert a közigazgatási szerv – természetesen a személyi adatok és a magánélet védelmének tiszteletben tartása mellett – meg tudja osztani azokat a többi szervvel. Ezen elv értelmében a cégnyilvántartásokat az egész Unióban össze kellene kapcsolni, a különböző nemzeti és határokon átnyúló rendszereknek együtt kellene működniük, és a közigazgatási szerveknek többé nem kellene újra és újra elkérniük azokat az információkat, amelyek a többieknek már megvannak. Bár az adatvédelmi rendelet hatálya az e-kormányzatra is kiterjed, az EGSZB úgy véli, hogy ügyelni kell arra, hogy egyensúly legyen a jogállam ellenőrzési jogköre, illetve a polgárok biztonsága és szabadsága között.

| 4.8. | Az Európai Bizottság új megközelítésmódja lépést szeretne tartani a gyorsan változó környezettel. Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy az „elavult rendszerek mellőzése”-elv, amely a közigazgatási szervek információs rendszereinek és technológiáinak megújítását jelenti annak érdekében, hogy azok mindig összhangban álljanak a folytonosan változó környezettel, nem szerepel az elfogadott hét elv között addig, amíg az Európai Bizottság az esetleges végrehajtás érdekében le nem teszteli. |
| --- | --- |

4.8.

Az Európai Bizottság új megközelítésmódja lépést szeretne tartani a gyorsan változó környezettel. Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy az „elavult rendszerek mellőzése”-elv, amely a közigazgatási szervek információs rendszereinek és technológiáinak megújítását jelenti annak érdekében, hogy azok mindig összhangban álljanak a folytonosan változó környezettel, nem szerepel az elfogadott hét elv között addig, amíg az Európai Bizottság az esetleges végrehajtás érdekében le nem teszteli.

| 4.9. | Állítása szerint az Európai Bizottság arra kívánja helyezni a hangsúlyt, hogy a polgárokat bevonják a digitális közszolgáltatások kidolgozásába, így a „nyitottság és átláthatóság” elve keretében arra szólítja fel a közigazgatási szerveket, hogy a szolgáltatások megtervezése és nyújtása terén folytassanak párbeszédet a polgárokkal, a vállalkozásokkal, a szociális partnerek és a fogyasztók képviselőivel, a kutatókkal és a nonprofit szervezetekkel. |
| --- | --- |

4.9.

Állítása szerint az Európai Bizottság arra kívánja helyezni a hangsúlyt, hogy a polgárokat bevonják a digitális közszolgáltatások kidolgozásába, így a „nyitottság és átláthatóság” elve keretében arra szólítja fel a közigazgatási szerveket, hogy a szolgáltatások megtervezése és nyújtása terén folytassanak párbeszédet a polgárokkal, a vállalkozásokkal, a szociális partnerek és a fogyasztók képviselőivel, a kutatókkal és a nonprofit szervezetekkel.

| 4.10. | A polgárok tehát javaslatokat tehetnek, és konkrét kéréseiket közvetlenül az Európai Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézhetik egy „közösségi platformon” keresztül, amely egy hálózatban kapcsolja össze a polgárokat és a hatóságokat, és lehetővé teszi a különböző országokban fennálló hasonló problémák, a bevált gyakorlatok és a hatóságok általi végrehajtási megoldások azonosítását. Az EGSZB támogatja az ilyen kezdeményezéseket, amelyek bárki számára lehetővé teszik, hogy a környezetében tapasztalt problémákról értesítse a nemzeti, területi vagy helyi hatóságokat. |
| --- | --- |

4.10.

A polgárok tehát javaslatokat tehetnek, és konkrét kéréseiket közvetlenül az Európai Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézhetik egy „közösségi platformon” keresztül, amely egy hálózatban kapcsolja össze a polgárokat és a hatóságokat, és lehetővé teszi a különböző országokban fennálló hasonló problémák, a bevált gyakorlatok és a hatóságok általi végrehajtási megoldások azonosítását. Az EGSZB támogatja az ilyen kezdeményezéseket, amelyek bárki számára lehetővé teszik, hogy a környezetében tapasztalt problémákról értesítse a nemzeti, területi vagy helyi hatóságokat.

| 4.11. | A „nyitottság és átláthatóság” elve értelmében a közigazgatási szervek megosztják egymással az információkat és az adatokat, és lehetővé teszik a polgárok és a vállalkozások számára, hogy saját adataikhoz hozzáférjenek, azokat ellenőrizzék és helyesbítsék. A személyes adatokkal kapcsolatban az EGSZB határozottan kiáll amellett, hogy a polgárok és a vállalkozások is kifejezetten jogosultak legyenek arra, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások tiszteletben tartásával ellenőrizzék személyes adataik más közhatóságok számára történő átadását, és adott esetben töröltethessék azokat („az adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog”). |
| --- | --- |

4.11.

A „nyitottság és átláthatóság” elve értelmében a közigazgatási szervek megosztják egymással az információkat és az adatokat, és lehetővé teszik a polgárok és a vállalkozások számára, hogy saját adataikhoz hozzáférjenek, azokat ellenőrizzék és helyesbítsék. A személyes adatokkal kapcsolatban az EGSZB határozottan kiáll amellett, hogy a polgárok és a vállalkozások is kifejezetten jogosultak legyenek arra, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások tiszteletben tartásával ellenőrizzék személyes adataik más közhatóságok számára történő átadását, és adott esetben töröltethessék azokat („az adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog”).

| 4.12. | Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi körülmények között és az újabb összeegyeztethetetlenségek elkerülése érdekében az Európai Bizottságnak javaslatot kellene benyújtania a dokumentumok online tárolásának és cseréjének biztonságos európai rendszerére vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.12.

Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi körülmények között és az újabb összeegyeztethetetlenségek elkerülése érdekében az Európai Bizottságnak javaslatot kellene benyújtania a dokumentumok online tárolásának és cseréjének biztonságos európai rendszerére vonatkozóan.

| 4.13. | A cselekvési terv nem tesz említést az „összkormányzati megközelítés” elvéről, amelynek lényege, hogy a különböző állami szervezetek a saját hatásköreik határait túllépve együttműködnek egymással annak érdekében, hogy a kérdés feltevőjének egyetlen szerv adjon mindenre kiterjedő választ. |
| --- | --- |

4.13.

A cselekvési terv nem tesz említést az „összkormányzati megközelítés” elvéről, amelynek lényege, hogy a különböző állami szervezetek a saját hatásköreik határait túllépve együttműködnek egymással annak érdekében, hogy a kérdés feltevőjének egyetlen szerv adjon mindenre kiterjedő választ.

| 4.14. | Az EGSZB azt kéri, hogy az Európai Bizottság gyorsítsa fel az e-igazságszolgáltatással, a tengeri közlekedéssel és az egyéb közlekedési módokkal foglalkozó „egyablakos ügyintézési pontok” létrehozását. A jövőbeli stratégiának azt kellene céloznia, hogy amennyire csak lehet, egyetlen portálba egyesítse a meglévő európai portálokat (mint az e-justice, a solvit, a youreurope stb.), később pedig azt, hogy a különböző adminisztratív eljárások megkönnyítése érdekében ezt az egységes portált a nemzeti portálokra is kiterjessze. |
| --- | --- |

4.14.

Az EGSZB azt kéri, hogy az Európai Bizottság gyorsítsa fel az e-igazságszolgáltatással, a tengeri közlekedéssel és az egyéb közlekedési módokkal foglalkozó „egyablakos ügyintézési pontok” létrehozását. A jövőbeli stratégiának azt kellene céloznia, hogy amennyire csak lehet, egyetlen portálba egyesítse a meglévő európai portálokat (mint az e-justice, a solvit, a youreurope stb.), később pedig azt, hogy a különböző adminisztratív eljárások megkönnyítése érdekében ezt az egységes portált a nemzeti portálokra is kiterjessze.

| 4.15. | Bár az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy online szolgáltatásaik fejlesztése érdekében a tagállamoknak, valamint regionális és helyi önkormányzataiknak a jövőben át kell térniük ezeknek a portáloknak a használatára, hangsúlyozza, hogy e portálok mellett továbbra is szükség van a tényleges fogadópontokra és a hagyományos kommunikációs eszközökre (postai küldemények, ügyfélablaknál vagy telefonon történő személyes kommunikáció). |
| --- | --- |

4.15.

Bár az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy online szolgáltatásaik fejlesztése érdekében a tagállamoknak, valamint regionális és helyi önkormányzataiknak a jövőben át kell térniük ezeknek a portáloknak a használatára, hangsúlyozza, hogy e portálok mellett továbbra is szükség van a tényleges fogadópontokra és a hagyományos kommunikációs eszközökre (postai küldemények, ügyfélablaknál vagy telefonon történő személyes kommunikáció).

| 4.16. | Az Egyesült Nemzetek Szervezete egy három kritériumból álló fejlettségi mutatót használ annak meghatározására, hogy melyek azok az országok, amelyekben az e-kormányzat a legfejlettebb. Ezek a kritériumok a polgároknak szánt online szolgáltatások, a távközlési infrastruktúrák, valamint a humán tőke. Meg kell állapítanunk, hogy a cselekvési terv egyáltalán nem tesz említést az e-kormányzás társadalmi következményeiről és hatásairól, valamint a foglalkoztatásra gyakorolt hatásokról, amelyek egyrészt a munkahelyek elvesztésével, másrészt a szükséges digitális szakmai képesítésekkel rendelkező jelentkezők hiánya miatt betöltetlenül maradó számos munkahellyel kapcsolatosak. |
| --- | --- |

4.16.

Az Egyesült Nemzetek Szervezete egy három kritériumból álló fejlettségi mutatót használ annak meghatározására, hogy melyek azok az országok, amelyekben az e-kormányzat a legfejlettebb. Ezek a kritériumok a polgároknak szánt online szolgáltatások, a távközlési infrastruktúrák, valamint a humán tőke. Meg kell állapítanunk, hogy a cselekvési terv egyáltalán nem tesz említést az e-kormányzás társadalmi következményeiről és hatásairól, valamint a foglalkoztatásra gyakorolt hatásokról, amelyek egyrészt a munkahelyek elvesztésével, másrészt a szükséges digitális szakmai képesítésekkel rendelkező jelentkezők hiánya miatt betöltetlenül maradó számos munkahellyel kapcsolatosak.

| 4.17. | Az, hogy alapértelmezésben online szolgáltatásokat nyújtunk, még nem jelenti azt, hogy nem kell tovább küzdeni a digitális szakadék megszüntetéséért. |
| --- | --- |

4.17.

Az, hogy alapértelmezésben online szolgáltatásokat nyújtunk, még nem jelenti azt, hogy nem kell tovább küzdeni a digitális szakadék megszüntetéséért.

| 4.18. | Továbbra is jelentős szakadék van egyrészt az e-kormányzati szolgáltatások választéka, másrészt pedig e szolgáltatások felhasználók általi használata és elfogadottsága között. Annak, hogy a felhasználók ennyire vonakodnak kihasználni az internetes szolgáltatások előnyeit, gyakran a digitális készségek hiánya az oka. Sok polgárnak kell megbarátkoznia az e-kormányzat és a „támogatott digitális szolgáltatás” vagy személyes segítségnyújtás új eszközével. Ugyanerre van szükség a közigazgatási tisztviselők vonatkozásában is a szakmai továbbképzés keretében. |
| --- | --- |

4.18.

Továbbra is jelentős szakadék van egyrészt az e-kormányzati szolgáltatások választéka, másrészt pedig e szolgáltatások felhasználók általi használata és elfogadottsága között. Annak, hogy a felhasználók ennyire vonakodnak kihasználni az internetes szolgáltatások előnyeit, gyakran a digitális készségek hiánya az oka. Sok polgárnak kell megbarátkoznia az e-kormányzat és a „támogatott digitális szolgáltatás” vagy személyes segítségnyújtás új eszközével. Ugyanerre van szükség a közigazgatási tisztviselők vonatkozásában is a szakmai továbbképzés keretében.

| 4.19. | Az EGSZB véleménye szerint fel kellene kérni a tagállamokat és regionális és helyi önkormányzataikat, hogy hozzanak létre ilyen lakossági digitális ügyfélszolgálatot az európai alapok társfinanszírozásával. A közigazgatás digitálissá válásával megtakarítható álláshelyeken dolgozók számára munkaerő-átcsoportosítás keretében a felhasználói támogatás területén vagy más területen kell megfelelő munkafeladatokat biztosítani. |
| --- | --- |

4.19.

Az EGSZB véleménye szerint fel kellene kérni a tagállamokat és regionális és helyi önkormányzataikat, hogy hozzanak létre ilyen lakossági digitális ügyfélszolgálatot az európai alapok társfinanszírozásával. A közigazgatás digitálissá válásával megtakarítható álláshelyeken dolgozók számára munkaerő-átcsoportosítás keretében a felhasználói támogatás területén vagy más területen kell megfelelő munkafeladatokat biztosítani.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 22-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2010) 743 végleges és COM(2010) 744 végleges.

1

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/104 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/104

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye a nukleáris indikatív programról az Euratom-Szerződés 40. cikke értelmében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság általi véleményezésre

[COM(2016) 177 final]

(2016/C 487/17)

| Előadó: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Előadó:

Brian CURTIS

| Felkérés: | Európai Bizottság, 04/04/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Euratom-Szerződés 40. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 07/09/2016 |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 22/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 210/2/11 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 04/04/2016

Jogalap:

az Euratom-Szerződés 40. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

07/09/2016

Elfogadás a plenáris ülésen:

22/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

210/2/11

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A fejlődő energiauniós program támogatásaként jelenleg számos, az energiával kapcsolatos jogszabály-felülvizsgálat és kezdeményezés van folyamatban, amelyeket a következő 12 hónap során fognak benyújtani. Ettől a stratégiai felülvizsgálattól azt lehetett volna várni, hogy megfogalmazza az atomenergiával, a kutatással és az erőművek leszerelésével kapcsolatos legfontosabb kérdéseket, hogy mindezzel hozzájáruljon ehhez a kiterjedt jogalkotási csomaghoz. A nukleáris indikatív program azonban nem kínál fel egyértelmű és átfogó megközelítési módot a tekintetben, hogy miként lehet stratégiailag kezelni az atomenergiának az európai energiaszerkezetben játszott komplex jövőjét. |
| --- | --- |

1.1.

A fejlődő energiauniós program támogatásaként jelenleg számos, az energiával kapcsolatos jogszabály-felülvizsgálat és kezdeményezés van folyamatban, amelyeket a következő 12 hónap során fognak benyújtani. Ettől a stratégiai felülvizsgálattól azt lehetett volna várni, hogy megfogalmazza az atomenergiával, a kutatással és az erőművek leszerelésével kapcsolatos legfontosabb kérdéseket, hogy mindezzel hozzájáruljon ehhez a kiterjedt jogalkotási csomaghoz. A nukleáris indikatív program azonban nem kínál fel egyértelmű és átfogó megközelítési módot a tekintetben, hogy miként lehet stratégiailag kezelni az atomenergiának az európai energiaszerkezetben játszott komplex jövőjét.

| 1.2. | Az atomenergia politikailag érzékeny természetű kérdés a legtöbb tagállamban, és azt folyton változó, nemzeti szintű szociális és gazdasági kérdések befolyásolják. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ragadja meg ezt a lehetőséget és javasoljon egyértelmű elemzési folyamatot és módszert, amely következetes, önkéntes keretet tud kínálni az azzal kapcsolatos tagállami döntések meghozatalához, hogy az atomenergia milyen szerepet töltsön be az energiaszerkezetben, és egyáltalán legyen-e ebben bármilyen szerepe. |
| --- | --- |

1.2.

Az atomenergia politikailag érzékeny természetű kérdés a legtöbb tagállamban, és azt folyton változó, nemzeti szintű szociális és gazdasági kérdések befolyásolják. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ragadja meg ezt a lehetőséget és javasoljon egyértelmű elemzési folyamatot és módszert, amely következetes, önkéntes keretet tud kínálni az azzal kapcsolatos tagállami döntések meghozatalához, hogy az atomenergia milyen szerepet töltsön be az energiaszerkezetben, és egyáltalán legyen-e ebben bármilyen szerepe.

| 1.3. | Ezért az EGSZB kéri, hogy a 4.3. pontban leírtak szerint vizsgálják felül és egészítsék ki a közlemény tervezetét, és az tartalmazzon külön szakaszokat a következő tárgykörökben:






  — | az atomenergia versenyképessége rövid, közepes és hosszú távon, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Ezért az EGSZB kéri, hogy a 4.3. pontban leírtak szerint vizsgálják felül és egészítsék ki a közlemény tervezetét, és az tartalmazzon külön szakaszokat a következő tárgykörökben:

—

az atomenergia versenyképessége rövid, közepes és hosszú távon,

| — | a kapcsolódó gazdasági szempontok, |
| --- | --- |

—

a kapcsolódó gazdasági szempontok,

| — | az energiaellátás biztonságához való hozzájárulás, |
| --- | --- |

—

az energiaellátás biztonságához való hozzájárulás,

| — | éghajlatváltozás és szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési célok, |
| --- | --- |

—

éghajlatváltozás és szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési célok,

| — | társadalmi elfogadhatóság, felelősség az atomkárokért, átláthatóság és érdemi nemzeti párbeszéd. |
| --- | --- |

—

társadalmi elfogadhatóság, felelősség az atomkárokért, átláthatóság és érdemi nemzeti párbeszéd.

| 1.4. | Az átlátható nyomon követés elengedhetetlen mind a nukleáris biztonság, mind pedig a társadalom bizalma szempontjából; ezért az EGSZB azt javasolja, hogy a dokumentum egyértelműen támogassa a nemzeti cselekvési tervekben történő nyomon követésre és beszámolásra irányuló javaslatokat, ahogy azt az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja is ajánlotta. Fokozott erőfeszítésekre van szükség a szomszédos, Unión kívüli országok bevonása érdekében. |
| --- | --- |

1.4.

Az átlátható nyomon követés elengedhetetlen mind a nukleáris biztonság, mind pedig a társadalom bizalma szempontjából; ezért az EGSZB azt javasolja, hogy a dokumentum egyértelműen támogassa a nemzeti cselekvési tervekben történő nyomon követésre és beszámolásra irányuló javaslatokat, ahogy azt az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja is ajánlotta. Fokozott erőfeszítésekre van szükség a szomszédos, Unión kívüli országok bevonása érdekében.

| 1.5. | Emellett a közbizalom érdekében többet kell szólni a vészhelyzetekre való telephelyeken kívüli és határokon átnyúló felkészülés érdekében végzett átfogó munkákról (Az uniós tagállamokban és a szomszédos országokban a nukleáris telephelyeken kívüli nukleáris veszélyhelyzeti felkészültséggel és elhárítással kapcsolatban jelenleg érvényben lévő intézkedések felülvizsgálata, Euratom, 2013. december), és a 2016-os nukleáris biztonsági csúcstalálkozó megállapításairól, mindenekelőtt a potenciális terrorfenyegetések kapcsán. |
| --- | --- |

1.5.

Emellett a közbizalom érdekében többet kell szólni a vészhelyzetekre való telephelyeken kívüli és határokon átnyúló felkészülés érdekében végzett átfogó munkákról (Az uniós tagállamokban és a szomszédos országokban a nukleáris telephelyeken kívüli nukleáris veszélyhelyzeti felkészültséggel és elhárítással kapcsolatban jelenleg érvényben lévő intézkedések felülvizsgálata, Euratom, 2013. december), és a 2016-os nukleáris biztonsági csúcstalálkozó megállapításairól, mindenekelőtt a potenciális terrorfenyegetések kapcsán.

| 1.6. | Az Unió részéről a fúziós energia kutatása mellett megnyilvánuló komoly elkötelezettség elismeréseként nagyon hasznos lenne, ha a dokumentumba beillesztenének egy ütemtervet, amely a kereskedelmi célú termelés felé tett előrehaladást mutatja. |
| --- | --- |

1.6.

Az Unió részéről a fúziós energia kutatása mellett megnyilvánuló komoly elkötelezettség elismeréseként nagyon hasznos lenne, ha a dokumentumba beillesztenének egy ütemtervet, amely a kereskedelmi célú termelés felé tett előrehaladást mutatja.

| 1.7. | Mivel az Egyesült Királyságban az EU-ból történő kilépés mellett szavaztak, meg kell fontolni ennek a lépésnek a stratégiai hatását és különösen azt, hogy mi a jelentősége az Euratom-Szerződés szempontjából. A nukleáris indikatív programban egyértelműen ki kell térni arra, hogy mérlegelni szükséges a potenciálisan nagy horderejű következményeket. |
| --- | --- |

1.7.

Mivel az Egyesült Királyságban az EU-ból történő kilépés mellett szavaztak, meg kell fontolni ennek a lépésnek a stratégiai hatását és különösen azt, hogy mi a jelentősége az Euratom-Szerződés szempontjából. A nukleáris indikatív programban egyértelműen ki kell térni arra, hogy mérlegelni szükséges a potenciálisan nagy horderejű következményeket.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az Euratom-Szerződés 40. cikke értelmében az Európai Bizottság „rendszeres időközönként indikatív programokat tesz közzé, különösen az atomenergia-termelési célkitűzésekre és az ezek eléréséhez szükséges beruházások valamennyi típusára vonatkozóan. A közzététel előtt a Bizottság köteles kikérni a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét az ilyen programokról.” (COM/2003/0370 final). 1958 óta öt ilyen jellegű nukleáris indikatív programot publikáltak, az utolsót 2007-ben és egy frissítést 2008-ban. A végső változat akkor készül el és jelenik meg, amikor az Európai Bizottság megkapja az EGSZB véleményét. |
| --- | --- |

2.1.

Az Euratom-Szerződés 40. cikke értelmében az Európai Bizottság „rendszeres időközönként indikatív programokat tesz közzé, különösen az atomenergia-termelési célkitűzésekre és az ezek eléréséhez szükséges beruházások valamennyi típusára vonatkozóan. A közzététel előtt a Bizottság köteles kikérni a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét az ilyen programokról.” (COM/2003/0370 final). 1958 óta öt ilyen jellegű nukleáris indikatív programot publikáltak, az utolsót 2007-ben és egy frissítést 2008-ban. A végső változat akkor készül el és jelenik meg, amikor az Európai Bizottság megkapja az EGSZB véleményét.

| 2.2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) – a korábbi esetekhez hasonlóan – most is nagyra értékeli, hogy lehetőséget kap arra, hogy ismertesse véleményét a dokumentum tervezetéről, mielőtt az Európai Bizottság benyújtaná a végleges változatot a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a lehető leghatározottabban sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a jelen vélemény első szakaszában szereplő ajánlásokat építse be a dokumentumba, hogy a nukleáris indikatív program még inkább átfogó és stratégiai jellegű dokumentum legyen, és ezáltal nagyobb súllyal járuljon hozzá az energiauniós csomaghoz. |
| --- | --- |

2.2.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) – a korábbi esetekhez hasonlóan – most is nagyra értékeli, hogy lehetőséget kap arra, hogy ismertesse véleményét a dokumentum tervezetéről, mielőtt az Európai Bizottság benyújtaná a végleges változatot a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a lehető leghatározottabban sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a jelen vélemény első szakaszában szereplő ajánlásokat építse be a dokumentumba, hogy a nukleáris indikatív program még inkább átfogó és stratégiai jellegű dokumentum legyen, és ezáltal nagyobb súllyal járuljon hozzá az energiauniós csomaghoz.

| 2.3. | Az atomenergia az egyik legfontosabb energiaforrás az Unióban. Az energiaunió állapotával foglalkozó 2015. évi jelentés megjegyzi, hogy „27 %-nyi nukleáris energiából és 27 %-nyi megújuló forrásokból termelt villamos energiával az EU jelenleg egyike azon három nagyméretű gazdaságnak, amelyek energiaszükségletük több mint felét üvegházhatású gázok kibocsátása nélkül termelik”. Ez a jelentés azt is leszögezi, hogy a nukleáris indikatív program „egyértelműbbé tenné a hosszú távú nukleáris beruházási igényeket és a nukleáris felelősségek irányítását” (COM(2015) 572 final). |
| --- | --- |

2.3.

Az atomenergia az egyik legfontosabb energiaforrás az Unióban. Az energiaunió állapotával foglalkozó 2015. évi jelentés megjegyzi, hogy „27 %-nyi nukleáris energiából és 27 %-nyi megújuló forrásokból termelt villamos energiával az EU jelenleg egyike azon három nagyméretű gazdaságnak, amelyek energiaszükségletük több mint felét üvegházhatású gázok kibocsátása nélkül termelik”. Ez a jelentés azt is leszögezi, hogy a nukleáris indikatív program „egyértelműbbé tenné a hosszú távú nukleáris beruházási igényeket és a nukleáris felelősségek irányítását” (COM(2015) 572 final).

| 2.4. | Az Unió energiastratégiáját széles körben továbbfejlesztették a legutóbbi nukleáris indikatív program óta, és jelenleg is kiemelt fontosságúnak tekintik. Megfogalmazták a 2020-ig, a 2030-ig és a 2050-ig szóló célokat, de továbbra is vannak jelentős ismeretlen tényezők és bizonytalanságok. Ilyen például, hogy milyen mértékben hajtják majd végre az éghajlat védelméről szóló párizsi megállapodást, a fosszilis tüzelőanyagok nemzetközi piacának változékonysága, az új technológiák alkalmazásának sebessége, az, hogy mely országok tagjai az EU-nak, a globális gazdasági kilátások hatásai, és az, hogy milyen mértékben valósulnak meg az előirányzott nagyszabású beruházások a teljes energialáncban. |
| --- | --- |

2.4.

Az Unió energiastratégiáját széles körben továbbfejlesztették a legutóbbi nukleáris indikatív program óta, és jelenleg is kiemelt fontosságúnak tekintik. Megfogalmazták a 2020-ig, a 2030-ig és a 2050-ig szóló célokat, de továbbra is vannak jelentős ismeretlen tényezők és bizonytalanságok. Ilyen például, hogy milyen mértékben hajtják majd végre az éghajlat védelméről szóló párizsi megállapodást, a fosszilis tüzelőanyagok nemzetközi piacának változékonysága, az új technológiák alkalmazásának sebessége, az, hogy mely országok tagjai az EU-nak, a globális gazdasági kilátások hatásai, és az, hogy milyen mértékben valósulnak meg az előirányzott nagyszabású beruházások a teljes energialáncban.

| 2.5. | Az EU energiapolitikájától függetlenül az energiatermelést biztosító energiaforrások összetételére vonatkozó legfontosabb döntések meghozatala a tagállamok előjoga marad. Az EU energiapolitikája felhasználható hivatkozási pontként az ilyen jellegű döntésekhez, de az energia politikai szempontból rendkívül érzékeny természetű kérdés, ezért a különféle tagállami szintű szociális és politikai környezetektől függ. Az uniós politikai döntéshozatalhoz egyértelmű elemzési folyamatra és módszerre van szükség, amely következetes kereteket kínálhat a tagállami döntések meghozatalához. A nukleáris indikatív program potenciálisan lehetőséget kínál ennek megtételéhez azoknak az államoknak a számára, amelyek mérlegelik az atomenergia használatát, amelyek rendelkeznek atomenergiával és amelyek annak jövőjét mérik fel. |
| --- | --- |

2.5.

Az EU energiapolitikájától függetlenül az energiatermelést biztosító energiaforrások összetételére vonatkozó legfontosabb döntések meghozatala a tagállamok előjoga marad. Az EU energiapolitikája felhasználható hivatkozási pontként az ilyen jellegű döntésekhez, de az energia politikai szempontból rendkívül érzékeny természetű kérdés, ezért a különféle tagállami szintű szociális és politikai környezetektől függ. Az uniós politikai döntéshozatalhoz egyértelmű elemzési folyamatra és módszerre van szükség, amely következetes kereteket kínálhat a tagállami döntések meghozatalához. A nukleáris indikatív program potenciálisan lehetőséget kínál ennek megtételéhez azoknak az államoknak a számára, amelyek mérlegelik az atomenergia használatát, amelyek rendelkeznek atomenergiával és amelyek annak jövőjét mérik fel.

3.   Az Európai Bizottság közleménytervezetének lényegi tartalma

| 3.1. | Az Európai Bizottság közleménye azzal a megállapítással kezdődik, hogy „a PINC alapot nyújt annak megvitatásához, hogy a nukleáris energia hogyan segíthet az Unió energiapolitikai céljainak elérésében”, és végezetül arra a megállapításra jut, hogy „karbonszegény technológiaként, valamint az ellátásbiztonság és diverzifikáció fontos elemeként az atomenergia várhatóan fontos része marad az EU energiaszerkezetének a 2050-ig terjedő időszakban”. |
| --- | --- |

3.1.

Az Európai Bizottság közleménye azzal a megállapítással kezdődik, hogy „a PINC alapot nyújt annak megvitatásához, hogy a nukleáris energia hogyan segíthet az Unió energiapolitikai céljainak elérésében”, és végezetül arra a megállapításra jut, hogy „karbonszegény technológiaként, valamint az ellátásbiztonság és diverzifikáció fontos elemeként az atomenergia várhatóan fontos része marad az EU energiaszerkezetének a 2050-ig terjedő időszakban”.

| 3.2. | A közlemény a Fukusima utáni időszak biztonsági fejlesztéseivel kapcsolatos beruházásokra, valamint a meglévő létesítmények biztonságos üzemeltetésére összpontosít. Rávilágít továbbá az atomerőművek leszerelésével, valamint a radioaktív hulladékok és az elhasznált fűtőelemek kezelésével kapcsolatos becsült finanszírozási szükségletekre. |
| --- | --- |

3.2.

A közlemény a Fukusima utáni időszak biztonsági fejlesztéseivel kapcsolatos beruházásokra, valamint a meglévő létesítmények biztonságos üzemeltetésére összpontosít. Rávilágít továbbá az atomerőművek leszerelésével, valamint a radioaktív hulladékok és az elhasznált fűtőelemek kezelésével kapcsolatos becsült finanszírozási szükségletekre.

| 3.3. | 129 atomreaktor működik 14 tagállamban, ezek közül 10 tagállamban új reaktorok építését is tervezik. Világviszonylatban az Unió szabályozza a legfejlettebb jogilag kötelező érvényű előírásokkal a nukleáris biztonságot. Ezeket az előírásokat a nukleáris biztonságról szóló irányelv rendszeres felülvizsgálata útján tartják fenn és korszerűsítik (1). |
| --- | --- |

3.3.

129 atomreaktor működik 14 tagállamban, ezek közül 10 tagállamban új reaktorok építését is tervezik. Világviszonylatban az Unió szabályozza a legfejlettebb jogilag kötelező érvényű előírásokkal a nukleáris biztonságot. Ezeket az előírásokat a nukleáris biztonságról szóló irányelv rendszeres felülvizsgálata útján tartják fenn és korszerűsítik (1).

| 3.4. | Az EU nukleáris ipara egy olyan globális piacon működik, amely a 2050-ig terjedő időszakban összesen 3 billió euro értéket képvisel, emellett vezető szerepet tölt be a technológia területén, 400 000–500 000 embert foglalkoztat közvetlenül, és további 400 000 munkahelyhez járul hozzá. |
| --- | --- |

3.4.

Az EU nukleáris ipara egy olyan globális piacon működik, amely a 2050-ig terjedő időszakban összesen 3 billió euro értéket képvisel, emellett vezető szerepet tölt be a technológia területén, 400 000–500 000 embert foglalkoztat közvetlenül, és további 400 000 munkahelyhez járul hozzá.

| 3.5. | Az európai vállalatok jelentős mértékben vesznek részt a globális nukleáris tüzelőanyag-termelésben, szorosan együttműködnek az Euratom Ellátási Ügynökséggel, kielégítik az Unió nyugati típusú reaktorainak igényeit, és rendelkeznek kapacitásokkal az orosz típusú reaktorok (az EU-ban jelenleg 19 ilyen üzemel) üzemanyag-kazettákkal történő ellátásához is. |
| --- | --- |

3.5.

Az európai vállalatok jelentős mértékben vesznek részt a globális nukleáris tüzelőanyag-termelésben, szorosan együttműködnek az Euratom Ellátási Ügynökséggel, kielégítik az Unió nyugati típusú reaktorainak igényeit, és rendelkeznek kapacitásokkal az orosz típusú reaktorok (az EU-ban jelenleg 19 ilyen üzemel) üzemanyag-kazettákkal történő ellátásához is.

| 3.6. | Az Európai Bizottság előrejelzései szerint az Unió jelenlegi nukleáris termelőkapacitása (120 GWe) 2025-ig csökkenni fog, majd 2030-ra ez a trend megfordul. A nukleáris kapacitás 2050-ig stabilan 95 és 105 GWe között marad, azt feltételezve, hogy ez alatt az idő alatt leváltják a jelenlegi nukleáris létesítmények 90 %-át. Az energiatermeléshez szükséges beruházások becsült értéke 350 és 450 milliárd euro között mozog az évszázad végéig. |
| --- | --- |

3.6.

Az Európai Bizottság előrejelzései szerint az Unió jelenlegi nukleáris termelőkapacitása (120 GWe) 2025-ig csökkenni fog, majd 2030-ra ez a trend megfordul. A nukleáris kapacitás 2050-ig stabilan 95 és 105 GWe között marad, azt feltételezve, hogy ez alatt az idő alatt leváltják a jelenlegi nukleáris létesítmények 90 %-át. Az energiatermeléshez szükséges beruházások becsült értéke 350 és 450 milliárd euro között mozog az évszázad végéig.

| 3.7. | Az új projektek költségtúllépései és hosszas késlekedései, valamint a tagállami engedélyező szervek eltérő megközelítési módjai nehézségeket okoznak a beruházások területén. A tervek szabványosítását és a tagállami szabályozó hatóságok közötti fokozott együttműködést a jövőbeni politika nélkülözhetetlen elemeinek kell tekinteni. |
| --- | --- |

3.7.

Az új projektek költségtúllépései és hosszas késlekedései, valamint a tagállami engedélyező szervek eltérő megközelítési módjai nehézségeket okoznak a beruházások területén. A tervek szabványosítását és a tagállami szabályozó hatóságok közötti fokozott együttműködést a jövőbeni politika nélkülözhetetlen elemeinek kell tekinteni.

| 3.8. | Sok uniós reaktor vonatkozásában előkészítés alatt állnak (10–20 évre történő) élettartam-meghosszabbítási programok. Ezek becsült költsége 45–50 milliárd euro, emellett szabályozási munkát is jelentenek, a nukleáris biztonságról szóló módosított irányelv szerint, erre számítani kell és tervezéssel fel kell rá készülni. |
| --- | --- |

3.8.

Sok uniós reaktor vonatkozásában előkészítés alatt állnak (10–20 évre történő) élettartam-meghosszabbítási programok. Ezek becsült költsége 45–50 milliárd euro, emellett szabályozási munkát is jelentenek, a nukleáris biztonságról szóló módosított irányelv szerint, erre számítani kell és tervezéssel fel kell rá készülni.

| 3.9. | 50 reaktort terveznek bezárni 2025-ig. Jóllehet ez politikai szempontból érzékeny kérdés, a radioaktív hulladék geológiai elhelyezésével és hosszú távú kezelésével kapcsolatos tevékenységek és beruházások, valamint a kapcsolódó leszerelési kérdések azonnali döntéseket követelnek meg a tagállamoktól. |
| --- | --- |

3.9.

50 reaktort terveznek bezárni 2025-ig. Jóllehet ez politikai szempontból érzékeny kérdés, a radioaktív hulladék geológiai elhelyezésével és hosszú távú kezelésével kapcsolatos tevékenységek és beruházások, valamint a kapcsolódó leszerelési kérdések azonnali döntéseket követelnek meg a tagállamoktól.

| 3.10. | Jelentős szakértelemmel rendelkezünk a kis és közepes radioaktivitású hulladék tárolása és ártalmatlanítása területén, emellett 2020 és 2030 között Finnországban, Svédországban és Franciaországban mélységi geológiai elhelyezési létesítményeket helyeznek majd üzembe a nagy aktivitású radioaktív hulladékok végleges elhelyezésére. A szakértelem megosztásában, valamint a tagállamok közös ártalmatlanító létesítményeiről szóló megállapodások megkötésében rejlő lehetőségek mind a hatékonyság, mind pedig a biztonság szempontjából további előnyökkel járnak. Ezt még magasabb szintre fogja emelni egy európai kiválósági központ létrehozása. |
| --- | --- |

3.10.

Jelentős szakértelemmel rendelkezünk a kis és közepes radioaktivitású hulladék tárolása és ártalmatlanítása területén, emellett 2020 és 2030 között Finnországban, Svédországban és Franciaországban mélységi geológiai elhelyezési létesítményeket helyeznek majd üzembe a nagy aktivitású radioaktív hulladékok végleges elhelyezésére. A szakértelem megosztásában, valamint a tagállamok közös ártalmatlanító létesítményeiről szóló megállapodások megkötésében rejlő lehetőségek mind a hatékonyság, mind pedig a biztonság szempontjából további előnyökkel járnak. Ezt még magasabb szintre fogja emelni egy európai kiválósági központ létrehozása.

| 3.11. | A nukleáris létesítmények üzemeltetőinek becslése szerint 253 milliárd euróra lesz szükség a nukleáris létesítmények leszereléséhez, ebből 133 milliárd eurót tesznek ki a célhoz kötött alapok. A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az üzemeltetői kötelezettségeket maradéktalanul teljesítsék, és a leszerelést egyértelműen meghatározott időkeretek között végrehajtsák. |
| --- | --- |

3.11.

A nukleáris létesítmények üzemeltetőinek becslése szerint 253 milliárd euróra lesz szükség a nukleáris létesítmények leszereléséhez, ebből 133 milliárd eurót tesznek ki a célhoz kötött alapok. A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az üzemeltetői kötelezettségeket maradéktalanul teljesítsék, és a leszerelést egyértelműen meghatározott időkeretek között végrehajtsák.

| 3.12. | Több koordinációra van szükség a sugárzással kapcsolatos technológia nem energiatermelési célú alkalmazásainak műszaki fejlesztése és marketingje terén. Például az orvosi célú képalkotó berendezések piaca csak Európában évi 20 milliárd eurós volument képvisel, emellett a mezőgazdaságban, az iparban és a kutatásban is egyre szélesebb körben alkalmazzák ezt a technológiát. Továbbra is jelentős kutatási célú beruházások folynak mind az új generációs és a modulrendszerű, atommaghasadással működő erőművek területén, mind pedig annak érdekében, hogy megőrizzük vezető helyünket a fúziós energiára irányuló kutatásban, és ezt kritikus jelentőségűnek tekintjük a szakértelem, az egyéni karrierek és a globális befolyás fenntartása szempontjából. Ez különösen azért fontos, mert a nukleáris energia használata, ha Európában nem is, világszerte továbbra is terjed. |
| --- | --- |

3.12.

Több koordinációra van szükség a sugárzással kapcsolatos technológia nem energiatermelési célú alkalmazásainak műszaki fejlesztése és marketingje terén. Például az orvosi célú képalkotó berendezések piaca csak Európában évi 20 milliárd eurós volument képvisel, emellett a mezőgazdaságban, az iparban és a kutatásban is egyre szélesebb körben alkalmazzák ezt a technológiát. Továbbra is jelentős kutatási célú beruházások folynak mind az új generációs és a modulrendszerű, atommaghasadással működő erőművek területén, mind pedig annak érdekében, hogy megőrizzük vezető helyünket a fúziós energiára irányuló kutatásban, és ezt kritikus jelentőségűnek tekintjük a szakértelem, az egyéni karrierek és a globális befolyás fenntartása szempontjából. Ez különösen azért fontos, mert a nukleáris energia használata, ha Európában nem is, világszerte továbbra is terjed.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB rendszeresen kifejtette véleményét az atomenergia biztonságáról és az EU energiaszerkezetében betöltött szerepéről (2). Ez a közlemény az Európai Bizottság első nukleáris szemléltető áttekintése Fukusima óta, és jóllehet az előző nukleáris indikatív program ígéretet tett arra, hogy a gyakoriságot illetően „növelni fogja a nukleáris tájékoztató programok közzétételét” (COM(2007) 565 végleges), ez nem történt meg. A 2016. évi nukleáris indikatív program terjedelme – jóllehet kiterjedt szolgálati munkadokumentum támogatta –, a 2007. évi közleménynek csak a felét éri el. Az EGSZB azt javasolja, hogy a nukleáris indikatív programot egészítsék ki néhány elemmel, hogy rendelkezzünk egy stratégiai dokumentummal, amely kifejti a beruházásokat alakító kapcsolódó tényezőket és a célok meghatározásával kapcsolatos döntéseket. |
| --- | --- |

4.1.

Az EGSZB rendszeresen kifejtette véleményét az atomenergia biztonságáról és az EU energiaszerkezetében betöltött szerepéről (2). Ez a közlemény az Európai Bizottság első nukleáris szemléltető áttekintése Fukusima óta, és jóllehet az előző nukleáris indikatív program ígéretet tett arra, hogy a gyakoriságot illetően „növelni fogja a nukleáris tájékoztató programok közzétételét” (COM(2007) 565 végleges), ez nem történt meg. A 2016. évi nukleáris indikatív program terjedelme – jóllehet kiterjedt szolgálati munkadokumentum támogatta –, a 2007. évi közleménynek csak a felét éri el. Az EGSZB azt javasolja, hogy a nukleáris indikatív programot egészítsék ki néhány elemmel, hogy rendelkezzünk egy stratégiai dokumentummal, amely kifejti a beruházásokat alakító kapcsolódó tényezőket és a célok meghatározásával kapcsolatos döntéseket.

| 4.2. | Az EGSZB nagyra értékeli az egész üzemanyagciklus területén végrehajtott beruházások kiterjedt elemzését, amelyet a nukleáris indikatív program közöl, és elismeri, hogy a dokumentum meghatározza mind a kihívásokat, mind pedig a lehetőségeket, amelyekkel az ágazatnak számolnia kell. Üdvözli továbbá azt a tényt, hogy a legmagasabb szintű biztonsági előírásokra és arra helyeződik a hangsúly, hogy átfogó finanszírozásról kell gondoskodni a leszerelés minden vonatkozásához. Azt is megjegyzi, hogy a munkadokumentum meglehetősen részletes, és a kutatás folytatásának szerepét is taglalja. Más területeken viszont számos témát nem is érint, gyengítve ezzel a dokumentum stratégiai értékét. |
| --- | --- |

4.2.

Az EGSZB nagyra értékeli az egész üzemanyagciklus területén végrehajtott beruházások kiterjedt elemzését, amelyet a nukleáris indikatív program közöl, és elismeri, hogy a dokumentum meghatározza mind a kihívásokat, mind pedig a lehetőségeket, amelyekkel az ágazatnak számolnia kell. Üdvözli továbbá azt a tényt, hogy a legmagasabb szintű biztonsági előírásokra és arra helyeződik a hangsúly, hogy átfogó finanszírozásról kell gondoskodni a leszerelés minden vonatkozásához. Azt is megjegyzi, hogy a munkadokumentum meglehetősen részletes, és a kutatás folytatásának szerepét is taglalja. Más területeken viszont számos témát nem is érint, gyengítve ezzel a dokumentum stratégiai értékét.

| 4.3. | A 2016. évi nukleáris indikatív program tervezete jelentős változásokat jelez az Európai Bizottság megközelítési módjában. Az előző nukleáris indikatív programok azoknak az energetikai kihívásoknak az összefüggésében végezték el a felülvizsgálatot, amelyekkel az Uniónak és a globális közösségnek szembe kell néznie. Például a 2007. évi nukleáris indikatív programban voltak olyan, világos stratégiai meglátásokat tartalmazó szakaszok, amelyek a 2016. évi programban már nem jelennek meg. Ezeket szerepeltetni kell a jelenlegi javaslatban is. A következő témakörökre gondolunk:






  — | versenyképesség: melyek az atomenergia versenyképességét befolyásoló jelenlegi és jövőbeli tényezők: ilyen lehet például az állami támogatás – különösen a pénz- és adóügyi támogatások – szerepe, az építési költségek várható változásai, a tőkeköltségek, a hulladékok ártalmatlanítása, az engedélyezési eljárások, az élettartam-meghosszabbítások vagy az egyéb energiaforrások atomenergiához viszonyított költségei, |
| --- | --- | --- |

4.3.

A 2016. évi nukleáris indikatív program tervezete jelentős változásokat jelez az Európai Bizottság megközelítési módjában. Az előző nukleáris indikatív programok azoknak az energetikai kihívásoknak az összefüggésében végezték el a felülvizsgálatot, amelyekkel az Uniónak és a globális közösségnek szembe kell néznie. Például a 2007. évi nukleáris indikatív programban voltak olyan, világos stratégiai meglátásokat tartalmazó szakaszok, amelyek a 2016. évi programban már nem jelennek meg. Ezeket szerepeltetni kell a jelenlegi javaslatban is. A következő témakörökre gondolunk:

—

versenyképesség: melyek az atomenergia versenyképességét befolyásoló jelenlegi és jövőbeli tényezők: ilyen lehet például az állami támogatás – különösen a pénz- és adóügyi támogatások – szerepe, az építési költségek várható változásai, a tőkeköltségek, a hulladékok ártalmatlanítása, az engedélyezési eljárások, az élettartam-meghosszabbítások vagy az egyéb energiaforrások atomenergiához viszonyított költségei,

| — | gazdasági szempontok: az energiapiac szerkezete továbbra is instabil, ami elrettenti a hosszú távra befektetni kívánókat, emellett a pénzügyi és gazdasági bizonytalanság időszakában az atomenergia gazdasági kockázatai is jelentősek, |
| --- | --- |

—

gazdasági szempontok: az energiapiac szerkezete továbbra is instabil, ami elrettenti a hosszú távra befektetni kívánókat, emellett a pénzügyi és gazdasági bizonytalanság időszakában az atomenergia gazdasági kockázatai is jelentősek,

| — | az ellátás biztonsága: az energia iránti igény – még ha Európában stabilizálódott vagy csökkent is – világviszonylatban folyamatosan növekszik, és ennek hatásai, valamint a politikai és külpolitikai vonatkozásai több figyelmet igényelnek. Konkrétan az energiabiztonság olyan terület, amelyhez az atomenergia hozzájárulhat és hozzá is járul a maga tüzelőanyag- (urán)forrásaival, amelyek jelenleg biztosabbnak tűnnek, mint az olaj- vagy a gázforrások (3), |
| --- | --- |

—

az ellátás biztonsága: az energia iránti igény – még ha Európában stabilizálódott vagy csökkent is – világviszonylatban folyamatosan növekszik, és ennek hatásai, valamint a politikai és külpolitikai vonatkozásai több figyelmet igényelnek. Konkrétan az energiabiztonság olyan terület, amelyhez az atomenergia hozzájárulhat és hozzá is járul a maga tüzelőanyag- (urán)forrásaival, amelyek jelenleg biztosabbnak tűnnek, mint az olaj- vagy a gázforrások (3),

| — | éghajlatváltozás: az atomenergia Európa alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó villamos áramának felét termeli meg, |
| --- | --- |

—

éghajlatváltozás: az atomenergia Európa alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó villamos áramának felét termeli meg,

| — | a közvélemény általi elfogadottság: még nem igazán tárták fel, mi az oka annak, hogy az EU-n belül jelentős különbségek vannak a nagyközönség atomenergiához való hozzáállásában, ami nagymértékben kihat a politikai elfogadhatóságra is. |
| --- | --- |

—

a közvélemény általi elfogadottság: még nem igazán tárták fel, mi az oka annak, hogy az EU-n belül jelentős különbségek vannak a nagyközönség atomenergiához való hozzáállásában, ami nagymértékben kihat a politikai elfogadhatóságra is.

Mindezek a kérdések még fontosabbá váltak az elmúlt kilenc év során, de a biztonságra és az üzemanyagciklusra helyezett hangsúly jellemzi a nukleáris indikatív programot, míg az említett területekkel mind a közlemény, mind pedig a bizottsági szolgálati munkadokumentum csak érintőlegesen foglalkozik. Az ezekről a – nem kis részben (például az alvállalkozóknak kiadott munka esetében is betartandó szigorú normák érvényesülése tekintetében) vitatott és ellentmondásos – tárgykörökről folytatott viták természetét sem vázolja fel, és útmutatásokat vagy stratégiai megközelítési módot sem kínál fel annak megvitatásához, hogy milyen helyet foglaljon el az atomenergia az energiaszerkezet egészében. Ez az energiauniós csomaggal kapcsolatos megközelítést tükrözi vissza, ahol hasonló módon vonakodnak annak megfogalmazásától, hogy az európai energiastratégia milyen következményekkel jár az azzal kapcsolatos tagállami vitákra nézve, hogy az atomenergia a továbbiakban milyen szerepet játsszon az energiaszerkezetben, és egyáltalán legyen-e ebben bármilyen szerepe.

| 4.4. | Amint már megjegyeztük, az Európai Bizottság közleménye azt állítja, hogy a program „alapot nyújt annak megvitatásához, hogy a nukleáris energia hogyan segíthet az Unió energiapolitikai céljainak elérésében” mint olyan elem, amely „fontos része marad az EU energiaszerkezetének a 2050-ig terjedő időszakban”. E dokumentum tartalma nem támasztja alá teljes mértékben az ilyen kijelentéseket. A korábbi indikatív programok alaposan megvizsgálták az atomenergia szerepét és útmutatásokat kínáltak a jövőbeni politikához. |
| --- | --- |

4.4.

Amint már megjegyeztük, az Európai Bizottság közleménye azt állítja, hogy a program „alapot nyújt annak megvitatásához, hogy a nukleáris energia hogyan segíthet az Unió energiapolitikai céljainak elérésében” mint olyan elem, amely „fontos része marad az EU energiaszerkezetének a 2050-ig terjedő időszakban”. E dokumentum tartalma nem támasztja alá teljes mértékben az ilyen kijelentéseket. A korábbi indikatív programok alaposan megvizsgálták az atomenergia szerepét és útmutatásokat kínáltak a jövőbeni politikához.

| 4.5. | Különösen az atomenergia területén szükséges beruházások elemzését (a mai körülmények között ez nyilvánvalóan súlyos nehézségeket okoz) kell mindenképpen az összes olyan beruházás összefüggésében vizsgálnunk, amelyekre szükség van az energiaunió céljainak eléréséhez, mivel kölcsönhatások és kompromisszumok jönnek létre az összes energiatermelési technológia és infrastruktúra területén meghozott beruházási döntések között. |
| --- | --- |

4.5.

Különösen az atomenergia területén szükséges beruházások elemzését (a mai körülmények között ez nyilvánvalóan súlyos nehézségeket okoz) kell mindenképpen az összes olyan beruházás összefüggésében vizsgálnunk, amelyekre szükség van az energiaunió céljainak eléréséhez, mivel kölcsönhatások és kompromisszumok jönnek létre az összes energiatermelési technológia és infrastruktúra területén meghozott beruházási döntések között.

| 4.6. | Létezik továbbá számos, az atomenergiával kapcsolatos politikákat és gazdasági kérdéseket formáló egyéb kapcsolódó tényező, amelyeket a dokumentum nem tárgyal meg teljes részletességgel, és amelyek vizsgálata az Európai Bizottságnak nehézségeket okoz, mivel ezek jelenleg állnak felülvizsgálat vagy átalakítás alatt. Ezek között szerepel a kibocsátás-kereskedelmi rendszer működése, a kapacitásmechanizmushoz nyújtott támogatásokra vonatkozó javaslatok, a megújuló energiaforrások ágazatának fejlődése stb. |
| --- | --- |

4.6.

Létezik továbbá számos, az atomenergiával kapcsolatos politikákat és gazdasági kérdéseket formáló egyéb kapcsolódó tényező, amelyeket a dokumentum nem tárgyal meg teljes részletességgel, és amelyek vizsgálata az Európai Bizottságnak nehézségeket okoz, mivel ezek jelenleg állnak felülvizsgálat vagy átalakítás alatt. Ezek között szerepel a kibocsátás-kereskedelmi rendszer működése, a kapacitásmechanizmushoz nyújtott támogatásokra vonatkozó javaslatok, a megújuló energiaforrások ágazatának fejlődése stb.

| 4.7. | Az atomenergia jelenleg az Unió belső energiatermelésének 28 %-át és az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó villamos energia 50 %-át teszi ki (Eurostat, 2015. május). A CO2-kibocsátás csökkentése az Unió és a globális energiapolitika kiemelkedően fontos célja. Ha a 2 oC hőmérséklet-emelkedésen belül akarunk maradni, akkor 2030 és 2050 között évente átlagosan 5,5 %-kal kell csökkentenünk a globális energiatermeléshez kapcsolódó CO2-kibocsátásokat. A 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv felvázolta, hogy az Uniónak mivel kell ehhez hozzájárulnia, és ez a dokumentum több lehetséges forgatókönyvet is figyelembe vett azzal kapcsolatban, hogy az energiaszerkezet hogyan változik a különféle politikai, gazdasági és szociális tényezőtől függően (COM(2011) 885 végleges). A közlemény a tagállamoktól kapott számadatok alapján 100 GWe körüli nukleáris kapacitást feltételez 2050-ben, de a jelenlegi vita fényében ez a feltételezés egyáltalán nem vehető biztosra. |
| --- | --- |

4.7.

Az atomenergia jelenleg az Unió belső energiatermelésének 28 %-át és az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó villamos energia 50 %-át teszi ki (Eurostat, 2015. május). A CO2-kibocsátás csökkentése az Unió és a globális energiapolitika kiemelkedően fontos célja. Ha a 2 oC hőmérséklet-emelkedésen belül akarunk maradni, akkor 2030 és 2050 között évente átlagosan 5,5 %-kal kell csökkentenünk a globális energiatermeléshez kapcsolódó CO2-kibocsátásokat. A 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv felvázolta, hogy az Uniónak mivel kell ehhez hozzájárulnia, és ez a dokumentum több lehetséges forgatókönyvet is figyelembe vett azzal kapcsolatban, hogy az energiaszerkezet hogyan változik a különféle politikai, gazdasági és szociális tényezőtől függően (COM(2011) 885 végleges). A közlemény a tagállamoktól kapott számadatok alapján 100 GWe körüli nukleáris kapacitást feltételez 2050-ben, de a jelenlegi vita fényében ez a feltételezés egyáltalán nem vehető biztosra.

| 4.8. | Az EGSZB megemlíti a közelmúltban tapasztalt, a nukleáris indikatív program közzététele után bejelentett és ezért a dokumentumban nem szereplő svédországi példát, ahol azt a határozatot hozták, hogy a leállított erőműveket fokozatosan felváltják tíz új reaktorral, és ezzel párhuzamosan elkötelezték magukat olyan intézkedések mellett, melyekkel megoldható, hogy 2040-re az energiaellátást teljes mértékben megújuló forrásokból biztosítsák (Financial Times, 2016. június 10.). A megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos erőteljes politika, és ezzel egyidejűleg kiegészítő kapacitások létrehozása ahhoz, hogy a szomszédos országok számára is biztosítsanak alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiát, ebben az esetben politikai szempontból minden fél számára elfogadható, és így európai viszonylatban stratégiai jelentősége van. A dokumentumot ezért ennek figyelembevételével aktualizálni kell. |
| --- | --- |

4.8.

Az EGSZB megemlíti a közelmúltban tapasztalt, a nukleáris indikatív program közzététele után bejelentett és ezért a dokumentumban nem szereplő svédországi példát, ahol azt a határozatot hozták, hogy a leállított erőműveket fokozatosan felváltják tíz új reaktorral, és ezzel párhuzamosan elkötelezték magukat olyan intézkedések mellett, melyekkel megoldható, hogy 2040-re az energiaellátást teljes mértékben megújuló forrásokból biztosítsák (Financial Times, 2016. június 10.). A megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos erőteljes politika, és ezzel egyidejűleg kiegészítő kapacitások létrehozása ahhoz, hogy a szomszédos országok számára is biztosítsanak alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiát, ebben az esetben politikai szempontból minden fél számára elfogadható, és így európai viszonylatban stratégiai jelentősége van. A dokumentumot ezért ennek figyelembevételével aktualizálni kell.

| 4.9. | Az EGSZB már sok esztendeje következetesen az energetikai kérdések stratégiaibb jellegű megközelítési módja és amellett érvel, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni az energia megtermelésével és felhasználásával kapcsolatos széles körű nyilvános párbeszédre (4). A technológia értékeket képvisel, és az energiával kapcsolatos technológia az etikai, társadalmi és politikai döntések széles körét érinti. A tagállamok szabadon dönthetnek saját energiaszerkezetük elemeiről, csak a tagállamok felében működnek atomerőművek, és az atomerőművekkel kapcsolatos nézetek polarizálódtak az utolsó nukleáris indikatív program óta. Ezt a fontos ciklikus felülvizsgálati dokumentumot tovább javítaná, ha objektív módon bemutatnák azokat az aktuális és különösen fontos kérdéseket, amelyek szerepet játszanak „annak megvitatásában, hogy a nukleáris energia hogyan segíthet az Unió energiapolitikai céljainak elérésében”. Ezért javasoljuk, hogy a végleges dokumentumot a 4.3. pont szerint egészítsék ki több új szakasszal, illetve hogy a stratégia egészében véve jobban vegye figyelembe az alábbi 5.3.1–5.3.4. pontban szereplő konkrét megjegyzéseket. |
| --- | --- |

4.9.

Az EGSZB már sok esztendeje következetesen az energetikai kérdések stratégiaibb jellegű megközelítési módja és amellett érvel, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni az energia megtermelésével és felhasználásával kapcsolatos széles körű nyilvános párbeszédre (4). A technológia értékeket képvisel, és az energiával kapcsolatos technológia az etikai, társadalmi és politikai döntések széles körét érinti. A tagállamok szabadon dönthetnek saját energiaszerkezetük elemeiről, csak a tagállamok felében működnek atomerőművek, és az atomerőművekkel kapcsolatos nézetek polarizálódtak az utolsó nukleáris indikatív program óta. Ezt a fontos ciklikus felülvizsgálati dokumentumot tovább javítaná, ha objektív módon bemutatnák azokat az aktuális és különösen fontos kérdéseket, amelyek szerepet játszanak „annak megvitatásában, hogy a nukleáris energia hogyan segíthet az Unió energiapolitikai céljainak elérésében”. Ezért javasoljuk, hogy a végleges dokumentumot a 4.3. pont szerint egészítsék ki több új szakasszal, illetve hogy a stratégia egészében véve jobban vegye figyelembe az alábbi 5.3.1–5.3.4. pontban szereplő konkrét megjegyzéseket.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1. | A dokumentum hangsúlyozza, hogy nukleáris kérdésekben mennyire fontos a tagállamok közötti jobb egyeztetés, az érintettek közötti fokozott együttműködés, a nagyobb átláthatóság, valamint a társadalmi részvétel. Megjegyzi, hogy mennyire fontos az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportjának (ENSREG) ezzel kapcsolatos szerepe, valamint „az érdekelt felek közötti párbeszéd további előmozdítása az Európai Nukleáris Energia Fórum (ENEF) keretein belül”. 2015 decemberében az ENSREG nyilatkozatot adott ki „a Fukusima utáni nemzeti cselekvési tervek (NAcP) végrehajtásában elért előrehaladásról”, amelyben megjegyzi, hogy a végrehajtás állapota eltérő, és hogy a biztonsági fejlesztések végrehajtási ütemét fokozni kell, hogy be lehessen tartani a megállapodás szerinti végrehajtási határidőket. Javasoljuk, hogy „mindegyik részt vevő ország rendszeresen frissítsen és tegyen közzé helyzetjelentést az NAcP-k végrehajtásáról az átlátható nyomon követés biztosítása érdekében, a végrehajtásról szóló jelentés 2017-ben történő közzététele céljából” (Az ENSREG negyedik jelentése, 2015. november). Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság illessze be ennek az ajánlásnak a támogatását a nukleáris indikatív programba. |
| --- | --- |

5.1.

A dokumentum hangsúlyozza, hogy nukleáris kérdésekben mennyire fontos a tagállamok közötti jobb egyeztetés, az érintettek közötti fokozott együttműködés, a nagyobb átláthatóság, valamint a társadalmi részvétel. Megjegyzi, hogy mennyire fontos az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportjának (ENSREG) ezzel kapcsolatos szerepe, valamint „az érdekelt felek közötti párbeszéd további előmozdítása az Európai Nukleáris Energia Fórum (ENEF) keretein belül”. 2015 decemberében az ENSREG nyilatkozatot adott ki „a Fukusima utáni nemzeti cselekvési tervek (NAcP) végrehajtásában elért előrehaladásról”, amelyben megjegyzi, hogy a végrehajtás állapota eltérő, és hogy a biztonsági fejlesztések végrehajtási ütemét fokozni kell, hogy be lehessen tartani a megállapodás szerinti végrehajtási határidőket. Javasoljuk, hogy „mindegyik részt vevő ország rendszeresen frissítsen és tegyen közzé helyzetjelentést az NAcP-k végrehajtásáról az átlátható nyomon követés biztosítása érdekében, a végrehajtásról szóló jelentés 2017-ben történő közzététele céljából” (Az ENSREG negyedik jelentése, 2015. november). Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság illessze be ennek az ajánlásnak a támogatását a nukleáris indikatív programba.

| 5.2. | A közlemény érinti az Unióval szomszédos, atomenergiával rendelkező országokkal való kapcsolatokat, és az EGSZB úgy véli, hogy a Fehéroroszországhoz fűződő aktív kapcsolatok kiterjesztése különösen hasznos lenne azoknak az átláthatósággal és biztonsággal kapcsolatos problémáknak a megoldásában, amelyek az ország első atomreaktorának Osztrovecben történő felépítésével kapcsolatban felmerültek. Az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportján (ENSREG) keresztül fenntartott kapcsolatokat előnyben kell részesíteni. |
| --- | --- |

5.2.

A közlemény érinti az Unióval szomszédos, atomenergiával rendelkező országokkal való kapcsolatokat, és az EGSZB úgy véli, hogy a Fehéroroszországhoz fűződő aktív kapcsolatok kiterjesztése különösen hasznos lenne azoknak az átláthatósággal és biztonsággal kapcsolatos problémáknak a megoldásában, amelyek az ország első atomreaktorának Osztrovecben történő felépítésével kapcsolatban felmerültek. Az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportján (ENSREG) keresztül fenntartott kapcsolatokat előnyben kell részesíteni.

| 5.3. | Általánosságban a párbeszéddel és az átláthatósággal kapcsolatban az EGSZB megjegyzi, hogy a gyakorlatban az Európai Nukleáris Energia Fórum (ENEF) szerepe, erőforrásai, kapacitása és státusa az utolsó két év során jelentősen csökkent. Feltétlenül folytatni kell azoknak a kulcsfontosságú kérdéseknek a tisztázását, amelyeket meg kell oldani az európai nukleáris politikáról, valamint a nemzeti szintű vitához javasolt közös keretekről folytatott párbeszéd során. Ezek továbbvitele jelenleg valószínűtlen az Európai Nukleáris Energia Fórumon belül, és a nukleáris indikatív programban sem szerepel. Ez a keret az energiaunió jövőbeni kormányzását is elősegítené, és következetesen kellene alkalmazni az összes elsődleges energiaforrásra nézve. Ezért ennek a tisztázásnak az elősegítéséhez a nukleáris indikatív programnak tartalmaznia kell konkrét szakaszokat, amelyek leírják a nukleáris beruházási politika szempontjából jelentkező következményeket és releváns szempontokat. Ezek a témakörök, amelyeket az alábbi négy bekezdésben részletezünk, bármely stratégiai jövőképről folytatott párbeszéd nélkülözhetetlen területei. |
| --- | --- |

5.3.

Általánosságban a párbeszéddel és az átláthatósággal kapcsolatban az EGSZB megjegyzi, hogy a gyakorlatban az Európai Nukleáris Energia Fórum (ENEF) szerepe, erőforrásai, kapacitása és státusa az utolsó két év során jelentősen csökkent. Feltétlenül folytatni kell azoknak a kulcsfontosságú kérdéseknek a tisztázását, amelyeket meg kell oldani az európai nukleáris politikáról, valamint a nemzeti szintű vitához javasolt közös keretekről folytatott párbeszéd során. Ezek továbbvitele jelenleg valószínűtlen az Európai Nukleáris Energia Fórumon belül, és a nukleáris indikatív programban sem szerepel. Ez a keret az energiaunió jövőbeni kormányzását is elősegítené, és következetesen kellene alkalmazni az összes elsődleges energiaforrásra nézve. Ezért ennek a tisztázásnak az elősegítéséhez a nukleáris indikatív programnak tartalmaznia kell konkrét szakaszokat, amelyek leírják a nukleáris beruházási politika szempontjából jelentkező következményeket és releváns szempontokat. Ezek a témakörök, amelyeket az alábbi négy bekezdésben részletezünk, bármely stratégiai jövőképről folytatott párbeszéd nélkülözhetetlen területei.

| 5.3.1. | A villamos energiára való áttérés és az elsődleges forrásokból biztosítható egyenletes villamosenergia-ellátás mértéke. Az atomenergia egyrészt hozzájárulhat az energiabiztonsághoz, mivel nagy mennyiségű kiszámítható villamos energiát képes termelni folyamatosan, hosszú időszakokon keresztül, és pozitív módon járulhat hozzá a villamosenergia-rendszerek stabil működéséhez (pl. a hálózati frekvencia fenntartásával). Ugyanakkor az építési tőkeköltségek nagyon magasak, az új biztonsági követelmények sok ráfordítást igényelnek, a finanszírozás bizonytalan, és a jövőbeni piaci feltételek meglehetősen kiszámíthatatlanok. Ezekkel a kérdésekkel minden nukleáris termelőkapacitással rendelkező tagállamnak szembe kell néznie, és ezek kritikus jelentőségűek lehetnek abból a szempontból, hogy az átfogó uniós energetikai és éghajlati célok teljesítéséhez hozzájáruló, realisztikus nemzeti tervek megvalósíthatók-e, és ha igen, milyen módon. A nukleáris indikatív programnak kapcsolódnia kell egy, az ezen kérdések megvitatására szolgáló közös kerethez, amint ezt az Európai Bizottság korábban már felvetette az energetikai kérdésekkel foglalkozó más stratégiai közleményeiben, és kiegyensúlyozott elemzést kell előterjesztenie az atomenergia szerepéről. |
| --- | --- |

5.3.1.

A villamos energiára való áttérés és az elsődleges forrásokból biztosítható egyenletes villamosenergia-ellátás mértéke. Az atomenergia egyrészt hozzájárulhat az energiabiztonsághoz, mivel nagy mennyiségű kiszámítható villamos energiát képes termelni folyamatosan, hosszú időszakokon keresztül, és pozitív módon járulhat hozzá a villamosenergia-rendszerek stabil működéséhez (pl. a hálózati frekvencia fenntartásával). Ugyanakkor az építési tőkeköltségek nagyon magasak, az új biztonsági követelmények sok ráfordítást igényelnek, a finanszírozás bizonytalan, és a jövőbeni piaci feltételek meglehetősen kiszámíthatatlanok. Ezekkel a kérdésekkel minden nukleáris termelőkapacitással rendelkező tagállamnak szembe kell néznie, és ezek kritikus jelentőségűek lehetnek abból a szempontból, hogy az átfogó uniós energetikai és éghajlati célok teljesítéséhez hozzájáruló, realisztikus nemzeti tervek megvalósíthatók-e, és ha igen, milyen módon. A nukleáris indikatív programnak kapcsolódnia kell egy, az ezen kérdések megvitatására szolgáló közös kerethez, amint ezt az Európai Bizottság korábban már felvetette az energetikai kérdésekkel foglalkozó más stratégiai közleményeiben, és kiegyensúlyozott elemzést kell előterjesztenie az atomenergia szerepéről.

| 5.3.2. | Az energiatermeléssel kapcsolatos kockázatok társadalmi ismertsége, a társadalom hozzáállása és tudatossága. Egyrészt a nukleáris biztonság, Csernobil és Fukusima hatásai, valamint a leszereléssel és a radioaktív hulladék elhelyezésével kapcsolatos nyitott kérdések egyes országokban súlyos társadalmi aggodalmat váltanak ki. Másrészt jelentős és gyakran alábecsült negatív tényezők kapcsolódnak más elsődleges energiaforrásokhoz. Az EGSZB következetesen hangsúlyozta, mennyire fontos megértetni a nagyközönséggel az energiaügyi „dilemmát”, vagyis alapvetően azt, hogy miként lehet egyensúlyba hozni az energiabiztonság, a megfizethetőség és a környezeti fenntarthatóság egymással összefüggő és gyakran egymással ellentétes céljait. A politikai akarat jelentős részben a társadalom hozzáállásához igazodik, és az átfogó energiatudatosság alacsony szintje az optimálisnál rosszabb politikai döntések meghozatalához vezethet. Ha további erőforrások mozgósítása és egy támogató jogi környezet kialakítása révén lehetségessé válik, hasznos volna például francia mintára helyi információs bizottságok felállítása. |
| --- | --- |

5.3.2.

Az energiatermeléssel kapcsolatos kockázatok társadalmi ismertsége, a társadalom hozzáállása és tudatossága. Egyrészt a nukleáris biztonság, Csernobil és Fukusima hatásai, valamint a leszereléssel és a radioaktív hulladék elhelyezésével kapcsolatos nyitott kérdések egyes országokban súlyos társadalmi aggodalmat váltanak ki. Másrészt jelentős és gyakran alábecsült negatív tényezők kapcsolódnak más elsődleges energiaforrásokhoz. Az EGSZB következetesen hangsúlyozta, mennyire fontos megértetni a nagyközönséggel az energiaügyi „dilemmát”, vagyis alapvetően azt, hogy miként lehet egyensúlyba hozni az energiabiztonság, a megfizethetőség és a környezeti fenntarthatóság egymással összefüggő és gyakran egymással ellentétes céljait. A politikai akarat jelentős részben a társadalom hozzáállásához igazodik, és az átfogó energiatudatosság alacsony szintje az optimálisnál rosszabb politikai döntések meghozatalához vezethet. Ha további erőforrások mozgósítása és egy támogató jogi környezet kialakítása révén lehetségessé válik, hasznos volna például francia mintára helyi információs bizottságok felállítása.

| 5.3.3. | A költségek és a versenyképesség felmérésének módszere. A megfizethető, alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energia elengedhetetlen az elfogadott éghajlati és energetikai célok eléréséhez, ezen a területen mégsem hagyják érvényesülni a piaci versenyt. Emellett nem létezik olyan szabványos vagy elfogadható módszer sem, amelynek használatával a tagállamok felmérhetik az energiatermelésük szerkezetét érintő egyes alternatívák jövőbeni költségeit a politikai döntések meghozatala előtt (amelyeket más tényezők is befolyásolnak). |
| --- | --- |

5.3.3.

A költségek és a versenyképesség felmérésének módszere. A megfizethető, alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energia elengedhetetlen az elfogadott éghajlati és energetikai célok eléréséhez, ezen a területen mégsem hagyják érvényesülni a piaci versenyt. Emellett nem létezik olyan szabványos vagy elfogadható módszer sem, amelynek használatával a tagállamok felmérhetik az energiatermelésük szerkezetét érintő egyes alternatívák jövőbeni költségeit a politikai döntések meghozatala előtt (amelyeket más tényezők is befolyásolnak).

| 5.3.4. | Az aktív kutatási és villamosenergia-termelési bázis piaci relevanciája, technológiai és biztonsági vezető szerep. Mennyire fontos egy jelentős és fejlődő atomenergia-ipar fenntartása a foglalkoztatás, valamint az európai befolyás és vezető szerep fenntartásához egy globálisan terjeszkedő iparágban? (Az Egyesült Államok Energiaügyi Hivatala, 2016. május – A világ nukleáris termelőkapacitása 2040-re megduplázódik.) Kína például 2020–2021-re nukleáris kapacitását megduplázva legalább 58 GWe-t kíván termelni, és ezt a mennyiséget 2030-ig 150 GWe-re akarja növelni. Megjegyzendő, hogy az Unióban fontosak a magas színvonalú, jól fizetett munkahelyek, és ha ezeket fokozatosan megszüntetik, akkor tisztességes és támogatott átmenetet biztosító programot kellene majd életbe léptetni. |
| --- | --- |

5.3.4.

Az aktív kutatási és villamosenergia-termelési bázis piaci relevanciája, technológiai és biztonsági vezető szerep. Mennyire fontos egy jelentős és fejlődő atomenergia-ipar fenntartása a foglalkoztatás, valamint az európai befolyás és vezető szerep fenntartásához egy globálisan terjeszkedő iparágban? (Az Egyesült Államok Energiaügyi Hivatala, 2016. május – A világ nukleáris termelőkapacitása 2040-re megduplázódik.) Kína például 2020–2021-re nukleáris kapacitását megduplázva legalább 58 GWe-t kíván termelni, és ezt a mennyiséget 2030-ig 150 GWe-re akarja növelni. Megjegyzendő, hogy az Unióban fontosak a magas színvonalú, jól fizetett munkahelyek, és ha ezeket fokozatosan megszüntetik, akkor tisztességes és támogatott átmenetet biztosító programot kellene majd életbe léptetni.

| 5.4. | Az EU nukleáris kutatási finanszírozásának legnagyobb részét a közös nukleáris fúziós program (ITER) fejlesztésére fordítják. Az Európai Fúziós Fejlesztési Megállapodás (EFDA) ütemterve leírja a jelenlegi fúziós kísérletektől egy demonstrációs fúziós erőműhöz vezető utat, amely alkalmas hálózati nettó villamosenergia-termelésre. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság az összes 2050 utáni, költséghatékony energiára vonatkozó forgatókönyvben vegye figyelembe a fúziós erőművekből származó villamosenergia-ellátás lehetőségét. Ösztönözni kell emellett a negyedik generációs reaktorokkal kapcsolatos kutatások további támogatását, e reaktorok költségcsökkentési potenciálja miatt és azért, mert képesek jelentősen csökkenteni a nagy aktivitású radioaktív hulladékok mennyiségét. |
| --- | --- |

5.4.

Az EU nukleáris kutatási finanszírozásának legnagyobb részét a közös nukleáris fúziós program (ITER) fejlesztésére fordítják. Az Európai Fúziós Fejlesztési Megállapodás (EFDA) ütemterve leírja a jelenlegi fúziós kísérletektől egy demonstrációs fúziós erőműhöz vezető utat, amely alkalmas hálózati nettó villamosenergia-termelésre. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság az összes 2050 utáni, költséghatékony energiára vonatkozó forgatókönyvben vegye figyelembe a fúziós erőművekből származó villamosenergia-ellátás lehetőségét. Ösztönözni kell emellett a negyedik generációs reaktorokkal kapcsolatos kutatások további támogatását, e reaktorok költségcsökkentési potenciálja miatt és azért, mert képesek jelentősen csökkenteni a nagy aktivitású radioaktív hulladékok mennyiségét.

| 5.5. | A javaslattervezet még az előtt készült, hogy az Egyesült Királyság lakosai az Európai Unióból való kilépésre szavaztak volna. A legfrissebb jogi álláspont szerint pedig az EU-ból való kilépés az Euratomból való kilépést is jelenti. Ennek komoly stratégiai kihatásai vannak, nem utolsósorban a 2030-ig szóló energiaügyi célkitűzések szempontjából, emellett a kutatás, a szabályozás, az ellátási láncok és a biztonsági együttműködés tekintetében is. A problémát ezért el kell ismerni ebben a javaslattervezetben, még akkor is, ha egyes konkrét kimenetelek előrevetítése ebben a szakaszban problematikus. |
| --- | --- |

5.5.

A javaslattervezet még az előtt készült, hogy az Egyesült Királyság lakosai az Európai Unióból való kilépésre szavaztak volna. A legfrissebb jogi álláspont szerint pedig az EU-ból való kilépés az Euratomból való kilépést is jelenti. Ennek komoly stratégiai kihatásai vannak, nem utolsósorban a 2030-ig szóló energiaügyi célkitűzések szempontjából, emellett a kutatás, a szabályozás, az ellátási láncok és a biztonsági együttműködés tekintetében is. A problémát ezért el kell ismerni ebben a javaslattervezetben, még akkor is, ha egyes konkrét kimenetelek előrevetítése ebben a szakaszban problematikus.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 22-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL L 219., 2014.7.25., 42. o.

1

(2)  HL C 341., 2013.11.21., 92. o.; HL C 133., 2016.4.14., 25. o.

2

(3)  HL C 182., 2009.8.4., 8. o.

3

(4)  HL C 291., 2015.9.4., 8. o.

4

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/111 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/111

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az 1303/2013/EU rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitás vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról

[COM(2016) 418 final – 2016/0193 (COD)]

(2016/C 487/18)

| Felkérés: | Európai Parlament, 4/07/2016
  Az Európai Unió Tanácsa, 8/07/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 117. és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 169/1/4 |

Felkérés:

Európai Parlament, 4/07/2016

Az Európai Unió Tanácsa, 8/07/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 117. és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

169/1/4

Mivel az EGSZB megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és a 2015. október 8-án elfogadott, „A strukturális alapokról szóló rendelet módosítása – Görögországra vonatkozó egyedi intézkedések” című (1) és a 2013. szeptember 19-én elfogadott, „Pénzügyi irányítás és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai a komoly nehézségekkel küzdő tagállamok tekintetében” című (2), illetve a 2012. április 25-én elfogadott, „A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések” című (3), valamint a 2011. október 27-én elfogadott, „A pénzügyi irányítással kapcsolatos rendelkezések módosítása – strukturális alapok a nehézségekkel küzdő tagállamok számára” című (4) véleményeiben már nyilatkozott róla, a 2016. szeptember 21–22-én tartott, 519. plenáris ülésén (a 2016. szeptember 21-i ülésnapon) 169 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki, amelyben az említett dokumentumokban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  EGSZB-vélemény a következő tárgyban: „A strukturális alapokról szóló rendelet módosítása – Görögországra vonatkozó egyedi intézkedések” (HL C 32., 2016.1.28., 20. o.).

1

(2)  EGSZB-vélemény a következő tárgyban: „Pénzügyi irányítás és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai a komoly nehézségekkel küzdő tagállamok tekintetében”, (HL C 341., 2013.11.21., 27. o.).

2

(3)  EGSZB-vélemény a következő tárgyban: „A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések”, (HL C 191., 2012.6.29., 30. o.).

3

(4)  EGSZB-vélemény a következő tárgyban: „A pénzügyi irányítással kapcsolatos rendelkezések módosítása – strukturális alapok a nehézségekkel küzdő tagállamok számára”, (HL C 24., 2012.1.28., 81. o.).

4

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/112

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámokról (kodifikált szöveg)

[COM(2016) 408 final – 2014/0175 (COD)]

(2016/C 487/19)

| Felkérés: | Európai Bizottság, 23/06/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke |
| Illetékes szekció: | REX |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 165/0/8 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 23/06/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke

Illetékes szekció:

REX

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

165/0/8

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2016. szeptember 21-én és 22-én tartott, 519. plenáris ülésén (a 2016. szeptember 21-i ülésnapon) 165 szavazattal 8 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

| 28.12.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 487/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 487/113

---

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosításáról

[COM(2016) 248 final – 2016/0130 COD]

(2016/C 487/20)

| Felkérés: | Tanács, 24/05/2016
  Európai Parlament, 25/05/2016 |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 21/09/2016 |
| Plenáris ülés száma: | 519 |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 171/0/3 |

Felkérés:

Tanács, 24/05/2016

Európai Parlament, 25/05/2016

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148. cikkének (2) bekezdése

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

21/09/2016

Plenáris ülés száma:

519

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

171/0/3

Mivel az EGSZB a munkájuk során rákkeltő anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 1988. június 2-án (1), illetve 1999. október 20-án (2) elfogadott tanácsi irányelvjavaslat tárgyában (hatodik egyedi irányelv a 80/1107/EGK irányelv 8. cikke értelmében) kidolgozott véleményében, valamint az Európai Unió 2014–2020-as munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretéről szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2014. december 11-én elfogadott európai bizottsági közlemény tárgyában kidolgozott véleményében már nyilatkozott a fenti javaslatról, most úgy határozott, hogy nem dolgoz ki újabb véleményt a témában, hanem az említett dokumentumokban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Georges DASSIS

---

(1)  HL C 208., 1988.8.8., 43. o.

1

(2)  HL C 368., 99.12.20., 18. o.

2

---