# Jurnalul Oficial C 451/2 de

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 451 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 592 decembrie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 451

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 592 decembrie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Cea de a 31-a sesiune a avut loc la Windhoek (Namibia) în perioada 13-15 iunie 2016. |
| 2016/C 451/01 | Adunarea parlamentară paritară A Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de luni, 13 iunie 2016 | 1 |
| 2016/C 451/02 | Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de marți, 14 iunie 2016 | 5 |
| 2016/C 451/03 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de miercuri, 15 iunie 2016 | 10 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Cea de a 31-a sesiune a avut loc la Windhoek (Namibia) în perioada 13-15 iunie 2016.

2016/C 451/01

Adunarea parlamentară paritară A Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de luni, 13 iunie 2016

1

2016/C 451/02

Adunarea parlamentară paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de marți, 14 iunie 2016

5

2016/C 451/03

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de miercuri, 15 iunie 2016

10

---

| LEGENDA SIMBOLURILOR UTILIZATE






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | procedura de aprobare |
| ***I | procedura legislativă ordinară, prima lectură |
| ***II | procedura legislativă ordinară, a doua lectură |
| ***III | procedura legislativă ordinară, a treia lectură |

LEGENDA SIMBOLURILOR UTILIZATE

*

procedura de consultare

***

procedura de aprobare

***I

procedura legislativă ordinară, prima lectură

***II

procedura legislativă ordinară, a doua lectură

***III

procedura legislativă ordinară, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

ABREVIERILE DENUMIRILOR COMISIILOR

| AFET | Comisia pentru afaceri externe |
| --- | --- |
| DEVE | Comisia pentru dezvoltare |
| INTA | Comisia pentru comerţ internaţional |
| BUDG | Comisia pentru bugete |
| CONT | Comisia pentru control bugetar |
| ECON | Comisia pentru afaceri economice şi monetare |
| EMPL | Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale |
| ENVI | Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară |
| ITRE | Comisia pentru industrie, cercetare şi energie |
| IMCO | Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor |
| TRAN | Comisia pentru transport şi turism |
| REGI | Comisia pentru dezvoltare regională |
| AGRI | Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală |
| PECH | Comisia pentru pescuit |
| CULT | Comisia pentru cultură şi educaţie |
| JURI | Comisia pentru afaceri juridice |
| LIBE | Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne |
| AFCO | Comisia pentru afaceri constituţionale |
| FEMM | Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe |
| PETI | Comisia pentru petiţii |
| DROI | Subcomisia drepturile omului |
| SEDE | Subcomisia securitate şi apărare |

AFET

Comisia pentru afaceri externe

DEVE

Comisia pentru dezvoltare

INTA

Comisia pentru comerţ internaţional

BUDG

Comisia pentru bugete

CONT

Comisia pentru control bugetar

ECON

Comisia pentru afaceri economice şi monetare

EMPL

Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale

ENVI

Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară

ITRE

Comisia pentru industrie, cercetare şi energie

IMCO

Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor

TRAN

Comisia pentru transport şi turism

REGI

Comisia pentru dezvoltare regională

AGRI

Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală

PECH

Comisia pentru pescuit

CULT

Comisia pentru cultură şi educaţie

JURI

Comisia pentru afaceri juridice

LIBE

Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne

AFCO

Comisia pentru afaceri constituţionale

FEMM

Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe

PETI

Comisia pentru petiţii

DROI

Subcomisia drepturile omului

SEDE

Subcomisia securitate şi apărare

ABREVIERILE DENUMIRILOR GRUPURILOR POLITICE

| PPE | Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) |
| --- | --- |
| S&D | Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European |
| ECR | Grupul Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni |
| ALDE | Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa |
| GUE/NGL | Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică |
| Verts/ALE | Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană |
| EFDD | Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei Directe |
| NI | Deputaţi neafiliaţi |

PPE

Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat)

S&D

Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European

ECR

Grupul Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni

ALDE

Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa

GUE/NGL

Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică

Verts/ALE

Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană

EFDD

Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei Directe

NI

Deputaţi neafiliaţi

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Cea de a 31-a sesiune a avut loc la Windhoek (Namibia) în perioada 13-15 iunie 2016.

| 2.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 451/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 451/1

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE LUNI, 13 IUNIE 2016

(2016/C 451/01)

Cuprins

| Reuniunea oficială de deschidere | 1 |
| --- | --- |

| Ședința Adunării Parlamentare Paritare | 2 |
| --- | --- |

| Componența Adunării Parlamentare Paritare | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Adoptarea ordinii de zi (AP102.023) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Aprobarea procesului verbal al ultimei ședințe a celei de a 30-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 179, 18.5.2016) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile luate fi luate în cadrul reuniunii Biroului din 12 iunie 2016 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Comunicarea lui Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare | 2 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere cu Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare – procedura „catch-the-eye” | 2 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Acțiunile întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 30-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Prevenirea și gestionarea epidemiilor | 3 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Raport al partenerilor economici și sociali | 3 |
| --- | --- | --- |

9.

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE LUNI, 13 IUNIE 2016

(Ședința a fost deschisă la ora 11.15)

Reuniunea oficială de deschidere

Au intervenit:

Peter Hitjitevi Katjavivi, președintele Adunării Naționale a Namibiei, Michèle Rivasi, președinta în exercițiu a Adunării Parlamentare Paritare, Netty Baldeh, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare, și Nickey Iyambo, vicepreședintele Republicii Namibia

(Ședința a fost suspendată la ora 12.35 și reluată la ora 15.12)

A PREZIDAT: Netty BALDEH

Copreședinte

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a urat bun venit tuturor participanților.

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, astfel cum a fost trimisă de autoritățile statelor ACP și de Parlamentul European, va fi anexată la procesul-verbal.

1.   Adoptarea ordinii de zi (AP102.023)

Ordinea de zi a fost adoptată în forma indicată în prezentul proces-verbal.

2.   Aprobarea procesului-verbal al ultimei ședințe a celei de a 30-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 179, 18.5.2016)

Procesul-verbal a fost aprobat.

3.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile luate în cadrul reuniunii Biroului din 12 iunie 2016

Copreședintele a prezentat un raport cu privire la rezultatele reuniunii Biroului din 12 iunie 2016.

S-au luat următoarele decizii:

| (a) | În perioada 13-15 iulie 2016 urma să se organizeze o misiune de informare pe insula Lampedusa. |
| --- | --- |

(a)

În perioada 13-15 iulie 2016 urma să se organizeze o misiune de informare pe insula Lampedusa.

| (b) | În august 2016 urmau să fie trimise misiuni de observare a alegerilor în Gabon și Zambia, cu condiția ca autoritățile competente din cele două țări să trimită invitații adunării. |
| --- | --- |

(b)

În august 2016 urmau să fie trimise misiuni de observare a alegerilor în Gabon și Zambia, cu condiția ca autoritățile competente din cele două țări să trimită invitații adunării.

| (c) | Locul de desfășurare a celei de a 13-a reuniuni regionale, în perioada 21-23 septembrie, și locul de desfășurare a celei de a 32-a sesiuni, în perioada 19-21 decembrie 2016, în Africa Centrală, urmau să fie comunicate până la 15 iulie 2016. |
| --- | --- |

(c)

Locul de desfășurare a celei de a 13-a reuniuni regionale, în perioada 21-23 septembrie, și locul de desfășurare a celei de a 32-a sesiuni, în perioada 19-21 decembrie 2016, în Africa Centrală, urmau să fie comunicate până la 15 iulie 2016.

4.   Comunicarea lui Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare

Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare, și-a axat comunicarea pe viitorul Acordului de la Cotonou, care va expira în 2020. Recunoscând caracterul unic al acordului, comisarul a subliniat necesitatea de a îl adapta la mediul aflat în schimbare și la apariția unor provocări globale, cum ar fi schimbările climatice și migrația. Comisarul a prezentat rezultatele consultării publice și, de asemenea, a informat că UE va revizui în curând Consensul european privind dezvoltarea, pentru a integra pe deplin agenda obiectivelor de dezvoltare durabilă și rezultatul COP 21 în politica de dezvoltare.

5.   Dezbatere cu Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare – procedura „catch-the-eye”

Au intervenit: Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Norbert Neuser, Michèle Rivasi, Agathon Rwasa (Burundi), Joyce Laboso Abonyo (Kenya), Adjedoue Weidou (Ciad), Abdoulaye Toure (Côte d’Ivoire), Babiker Mohamed Toum (Sudan) și Michael Gahler.

Schimbul de opinii s-a concentrat asupra viitorului Parteneriatului ACP-UE și a acordurilor de parteneriat economic. Membrii au adresat, de asemenea, întrebări referitoare la legătura dintre securitate și dezvoltare, acordarea condiționată a ajutoarelor, traficul de ființe umane, consecințele unui eventual Brexit asupra finanțării FED și noua Alianță pentru securitate alimentară și nutriție. S-a reafirmat necesitatea unei mai bune corelări între programele de dezvoltare și ajutorul umanitar.

Comisarul Mimica a răspuns întrebărilor adresate de către membri în ordinea specifică procedurii intervențiilor la cerere („catch-the-eye”).

6.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

Comisiei i-au fost adresate, în total, 22 de întrebări.

Comisia răspunsese anterior acestor întrebări în scris. Comisarul Mimica a răspuns oral întrebărilor suplimentare referitoare la următoarele întrebări inițiale:

| | întrebarea nr. 3 adresată de Cécile Kashetu Kyenge cu privire la taberele de refugiați din Africa; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 3 adresată de Cécile Kashetu Kyenge cu privire la taberele de refugiați din Africa;

| | întrebarea nr. 5 adresată de Pedro Silva Pereira cu privire la Acordul de parteneriat economic încheiat cu Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC); |
| --- | --- |

întrebarea nr. 5 adresată de Pedro Silva Pereira cu privire la Acordul de parteneriat economic încheiat cu Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC);

| | întrebarea nr. 15 adresată de David Martin, înlocuit de Maria Arena, cu privire la dialogul politic cu Burundi; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 15 adresată de David Martin, înlocuit de Maria Arena, cu privire la dialogul politic cu Burundi;

| | întrebarea nr. 16 adresată de Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), înlocuită de Agathon Rwasa, cu privire la viitorul ACP-UE; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 16 adresată de Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), înlocuită de Agathon Rwasa, cu privire la viitorul ACP-UE;

| | întrebarea nr. 17 adresată de Marlene Mizzi cu privire la ciclonul tropical Winston din Fiji; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 17 adresată de Marlene Mizzi cu privire la ciclonul tropical Winston din Fiji;

| | întrebarea nr. 22 adresată de Michèle Rivasi cu privire la finanțarea infrastructurilor de sănătate de către Europa în urma izbucnirii epidemiei cauzate de virusul Ebola. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 22 adresată de Michèle Rivasi cu privire la finanțarea infrastructurilor de sănătate de către Europa în urma izbucnirii epidemiei cauzate de virusul Ebola.

Autorul întrebării nr. 2 nu a avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 1, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 18, 19, 20, 21 nu au fost prezenți.

7.   Acțiunile întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 30-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

În dosare se află un document privind măsurile luate de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă ca urmare a rezoluțiilor adoptate de Adunarea Parlamentară Paritară la Bruxelles în decembrie 2015.

8.   Prevenirea și gestionarea epidemiilor

Dezbatere fără rezoluție

Dr. Quazi Monirul Islam, reprezentantul OMS în Namibia, a subliniat cele mai recente evoluții și progresele recente înregistrate în ceea ce privește combaterea a patru boli transmisibile importante care afectează mai ales țările în curs de dezvoltare, și anume boala cauzată de virusul Ebola, febra galbenă, boala cauzată de virusul Zika și malaria.

Au intervenit: Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Lucie Milebou Aubusson (Gabon), Arne Gericke, Pavel Telička, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Michèle Rivasi, Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Gatoloaifaana Amataga Gidlow (Samoa), Piernicola Pedicini, Adjedoue Weidou (Ciad), Francesc Gambus, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Maria Noichl, Purmanund Jhugroo (Mauritius) și Domenico Rosa (Comisia).

Membrii au subliniat că dreptul la sănătate este un drept fundamental, care trebuie să fie garantat, și că între acest drept și condițiile decente de trai există o relație evidentă cauză-efect. Problemele de sănătate trebuie să fie tratate în mod global și în totalitate, mai ales deoarece virușii s-ar putea răspândi pe mai multe continente, în doar câteva ore. Există o legătură evidentă între sănătate și prosperitate, iar cooperarea pentru dezvoltare trebuie să contribuie la crearea condițiilor care să permită existența unor sisteme de sănătate mai puternice în țările în curs de dezvoltare. Au fost scoase în evidență, de asemenea, coerența politicilor și o mai bună coordonare între ministere, dat fiind că îmbunătățirea condițiilor socioeconomice (în special în ceea ce privește apa, igienizarea, alimentația și locuințele) are un efect vizibil asupra ameliorării sănătății. A fost adusă în discuție problema rezistenței tot mai mari la antibiotice, care este în curs de a deveni o problemă globală.

Dr. Quazi Monirul Islam a încheiat dezbaterea.

9.   Raport al partenerilor economici și sociali

Prezentare susținută de Yves Somville, președintele Comitetului de monitorizare ACP-UE, Comitetul Economic și Social European

Yves Somville, președintele Comitetului de monitorizare ACP-UE, Comitetul Economic și Social European a susținut o prezentare referitoare la raportul de activitate al comitetului, axată în principal pe reflecția actuală asupra procesului post-Cotonou.

Au intervenit: Domenico Rosa (Comisie) și Michael Gahler.

(Ședința a fost închisă la ora 18.40)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(în exercițiu)

Copreședinți

Leonard-Emile OGNIMBA(în exercițiu)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

| 2.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 451/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 451/5

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, CARAIBE ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MARȚI, 14 IUNIE 2016

(2016/C 451/02)

Cuprins

| 1. | Comunicarea lui Lilianne Ploumen, ministrul comerțului exterior și cooperării pentru dezvoltare (Țările de Jos), reprezentând președinția în exercițiu a Consiliului | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Comunicarea lui Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas, ministrul planificării, statisticii și integrării regionale (Republica Congo), președintă în exercițiu a Consiliului ACP | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Dezbatere cu Consiliul – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Zona continentală de liber schimb din Africa – posibilități de a stimula comerțul pe continentul african și potențialele beneficii pentru țările membre ale ACP | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Raport privind cea de a 12-a reuniune regională (Africa de Sud) care a avut loc la Gaborone (Botswana) în perioada 20-22 aprilie 2016 – raportul copreședinților | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile luate în cadrul reuniunii Biroului din 12 iunie 2016 (continuare) | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Chestiunea urgentă nr. 1: situația în materie de securitate în Republica Democratică Congo în perioada preelectorală | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Îmbunătățirea guvernanței participative prin descentralizare și consolidarea guvernanței locale | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Rapoarte de sinteză ale atelierelor | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Impactul scăderii prețului petrolului și al altor materii prime strategice asupra economiilor țărilor ACP | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Chestiunea urgentă nr. 2: violul și violența îndreptate împotriva femeilor și copiilor în conflictele armate | 9 |
| --- | --- | --- |

12.

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MARȚI, 14 IUNIE 2016

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.15)

A PREZIDAT: Michèle RIVASI

Copreședinte în exercițiu

1.   Comunicarea lui Lilianne Ploumen, ministrul comerțului exterior și cooperării pentru dezvoltare (Țările de Jos), reprezentând președinția în exercițiu a Consiliului

Lilianne Ploumen, ministrul comerțului exterior și cooperării pentru dezvoltare (Țările de Jos), reprezentând președinția în exercițiu a Consiliului, a subliniat realizările importante din 2015: Agenda 2030 și noile obiective de dezvoltare durabilă, Agenda de acțiune de la Addis Abeba privind finanțarea dezvoltării și COP 21, noul acord global privind schimbările climatice. E timpul să se pună în aplicare și să se monitorizeze aceste agende și angajamente, care trebuie să se reflecte în politicile interne și externe ale UE.

Președinta în exercițiu a solicitat să se continue și să se consolideze cooperarea UE-ACP în problemele comune viitoare, punând accentul în special asupra migrației, a păcii și securității și a comerțului. UE evaluează în prezent realizările și punctele slabe ale Acordului de la Cotonou, pregătind opțiuni pentru viitorul cadru de parteneriat ACP-UE, cu scopul de a-și prezenta recomandările spre sfârșitul anului 2016. Adunarea Parlamentară Paritară este unul dintre forurile-cheie în acest proces, iar toate ideile care contribuie la construirea unui viitor parteneriat modern și egal sunt binevenite.

2.   Comunicarea lui Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas, ministrul planificării, statisticii și integrării regionale (Republica Congo), președintă în exercițiu a Consiliului ACP

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas, ministrul planificării, statisticii și integrării regionale (Republica Congo), președintă în exercițiu a Consiliului ACP, a evidențiat procesul desfășurat în grupul ACP pentru pregătirea relațiilor viitoare ACP-UE. În raportul realizat de Grupul persoanelor eminente, prezentat la cel de al 8-lea summit al șefilor de stat și de guvern din ACP, desfășurat la Port Moresby, Papua Noua Guinee, în perioada 30 mai-1 iunie 2016, se solicită să se consolideze relațiile dintre ACP și UE și se subliniază o serie de viitoare provocări privind ACP, inclusiv Agenda 2030 și găsirea de resurse adecvate pentru finanțarea acesteia, promovarea unei creșteri economice puternice, favorabile incluziunii și echitabile, migrația, amenințările la adresa stabilității și a securității, precum și impactul negativ al fluxurilor financiare ilicite. Vorbitoarea s-a axat în continuare pe chestiuni comerciale multilaterale, precum și pe cele legate de schimburile comerciale ACP-UE, în special pe faptul că e necesar să se prevadă cerințe mai flexibile în acordurile de parteneriat economic, astfel încât țările cel mai puțin dezvoltate să poată adera la acestea. Grupul ACP dorește menținerea Fondului european de dezvoltare și aprofundarea și consolidarea relațiilor ACP-UE și consideră că ar trebui să intensifice în continuare cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită.

3.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

S-au adresat 13 întrebări Consiliului ACP și 13 întrebări Consiliului UE.

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas a răspuns în numele Consiliului ACP la următoarele întrebări și la o întrebare suplimentară:

| | întrebarea nr. 10 adresată de Michèle Rivasi privind parteneriatele public-privat în agricultură în Africa. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 10 adresată de Michèle Rivasi privind parteneriatele public-privat în agricultură în Africa.

Următoarele întrebări au primit răspuns, dar nu au fost urmate de întrebări suplimentare:

| | întrebarea nr. 2 adresată de David Martin (înlocuit de Maria Arena) cu privire la situația în materie de securitate în Burundi; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 2 adresată de David Martin (înlocuit de Maria Arena) cu privire la situația în materie de securitate în Burundi;

| | întrebarea nr. 2 adresată de Marlene Mizzi cu privire la izbucnirea epidemiei cauzate de virusul Zika; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 2 adresată de Marlene Mizzi cu privire la izbucnirea epidemiei cauzate de virusul Zika;

| | întrebarea nr. 11 adresată de Enrique Guerrero Salom (înlocuit de Norbert Neuser) cu privire la summitul mondial umanitar. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 11 adresată de Enrique Guerrero Salom (înlocuit de Norbert Neuser) cu privire la summitul mondial umanitar.

Autorii întrebărilor nr. 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 12 și 13 nu au fost prezenți.

Lilianne Ploumen a răspuns în numele Consiliului UE la următoarele întrebări și întrebări suplimentare:

| | întrebarea nr. 15 adresată de David Martin (înlocuit de Maria Arena) cu privire la situația în materie de securitate în Burundi; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 15 adresată de David Martin (înlocuit de Maria Arena) cu privire la situația în materie de securitate în Burundi;

| | întrebarea nr. 16 adresată de Cécile Kashetu Kyenge cu privire la alegerile din Republica Democratică Congo; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 16 adresată de Cécile Kashetu Kyenge cu privire la alegerile din Republica Democratică Congo;

| | întrebarea nr. 23 adresată de Enrique Guerrero Salom (înlocuit de Norbert Neuser) cu privire la summitul mondial umanitar. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 23 adresată de Enrique Guerrero Salom (înlocuit de Norbert Neuser) cu privire la summitul mondial umanitar.

Întrebarea următoare a primit răspuns, dar nu a fost urmată de întrebări suplimentare:

| | întrebarea nr. 17 adresată de Marlene Mizzi cu privire la izbucnirea epidemiei cauzate de virusul Zika. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 17 adresată de Marlene Mizzi cu privire la izbucnirea epidemiei cauzate de virusul Zika.

Autorii întrebărilor nr. 14, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25 și 26 nu au fost prezenți.

4.   Dezbatere cu Consiliul – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Au intervenit: Norbert Neuser, Jean-Luc Schaffhauser, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Gahler, Juan Fernando López Aguilar, Jean Marie Kilosho Bulambo (Republica Democratică Congo), Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Maria Arena, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi și Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swaziland)

Membrii s-au concentrat în principal asupra schimburilor comerciale și a acordurilor de parteneriat economic, solicitând informații privind garanțiile, sprijinul financiar pentru adaptare, crearea capacităților și pierderile de venituri vamale. Printre problemele menționate s-au numărat viitoarele relații ACP-UE, alegerile din Republica Democratică Congo, dialogul politic cu Burundi, fluxurile financiare ilicite și electrificarea în Africa.

5.   Zona continentală de liber schimb din Africa – posibilități de a stimula comerțul pe continentul african și potențialele beneficii pentru țările membre ale ACP

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Coraportori: Jean-Marie Bulambo (Republica Democratică Congo) și Marielle de Sarnez

Jean-Marie Bulambo (Republica Democratică Congo) și Petr Ježek (înlocuitorul lui Marielle de Sarnez) au prezentat raportul.

Au intervenit: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Louis-Joseph Manscour, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Pavel Telička, Maria Heubuch, Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Sir Louis H. Straker (Saint Vincent și Grenadinele), Francesc Gambus, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Maria Arena, Gberi Kombo (Camerun), Marlene Mizzi și Domenico Rosa (Comisia Europeană)

Membrii au considerat că zona continentală de liber schimb (CFTA) din Africa este un proiect foarte ambițios, care va necesita un angajament politic puternic din partea statelor implicate. Aceasta reprezintă un bun prilej pentru ca Africa să-și consolideze comerțul pe propriul continent, pentru a-și intensifica creșterea economică, întrucât comerțul liber este, totodată, un instrument solid de combatere a sărăciei. Cu toate acestea, s-a subliniat că liberalismul și economia de piață ar face, și ele, posibil ca creșterea să se concretizeze într-o redistribuire echitabilă. Edificarea Europei – proiectul european a fost, la începuturile sale, o comunitate comercială și economică – ar trebui să servească drept exemplu pentru CFTA. Au fost exprimate unele temeri cu privire la deschiderea frontierelor și efectele negative ale liberalismului asupra economiilor în curs de dezvoltare.

Jean-Marie Bulambo (Republica Democratică Congo) și Petr Ježek au încheiat dezbaterea.

6.   Raport privind cea de a 12-a reuniune regională (Africa de Sud) care a avut loc la Gaborone (Botswana) în perioada 20-22 aprilie 2016 – raportul copreședinților

Copreședinta în exercițiu Michèle Rivasi a prezentat un raport oral privind cea de-a 12-a reuniune regională, subliniind principalele subiecte discutate.

Au intervenit: copreședintele Netty Baldeh (Gambia), Gilbert Shimane Mangole (Botswana) și Juan Fernando López Aguilar.

Membrii au adresat mulțumiri și felicitări statului Botswana pentru organizarea cu succes a reuniunii. Dezbaterile s-au concentrat, printre altele, pe importanța integrării regionale, pe migrație, pe gestionarea resurselor naturale, pe energie și pe violența sexuală. Cele două ateliere privind copiii vulnerabili și centrul meteorologic au fost deosebit de apreciate.

7.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile luate în cadrul reuniunii Biroului din 12 iunie 2016 (continuare)

Copreședinta în exercițiu Michèle Rivasi a prezentat o comunicare privind următoarea decizie adoptată de Birou în cadrul reuniunii sale din 12 iunie 2016.

Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte:

| | Comisia pentru afaceri politice







  — | Finanțarea partidelor politice în țările ACP și în statele membre ale UE |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru afaceri politice

—

Finanțarea partidelor politice în țările ACP și în statele membre ale UE

| | Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț







  — | Cum să mărim eficacitatea ajutoarelor și dezvoltării în cooperarea UE-ACP |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

—

Cum să mărim eficacitatea ajutoarelor și dezvoltării în cooperarea UE-ACP

| | Comisia pentru afaceri sociale și mediu







  — | Rolul sportului ca factor educativ și de eradicare a sărăciei |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

—

Rolul sportului ca factor educativ și de eradicare a sărăciei

(Ședința a fost suspendată la ora 12.36 și reluată la ora 15.08)

A PREZIDAT: Netty BALDEH

Copreședinte

8.   Chestiunea urgentă nr. 1: situația în materie de securitate în Republica Democratică Congo în perioada preelectorală

Au intervenit: Vicky Katumwa Mukalay (Republica Democratică Congo), Maria Arena, Kristin de Peyron (Serviciul European de Acțiune Externă), Joachim Zeller, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire), Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Michèle Rivasi, Isabella Adinolfi, Adjedoue Weidou (Ciad), Jean-Luc Schaffhauser, Joyce Laboso (Kenya), Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Noichl și Jo Leinen

Membrii au salutat în unanimitate acordul la care s-a ajuns cu privire la rezoluția de compromis și au accentuat importanța păcii și stabilității în Republica Democratică Congo, pentru populația acesteia și pentru întreaga regiune a Marilor Lacuri Africane. Membrii au accentuat, de asemenea, necesitatea de a respecta toate principiile fundamentale ale democrației, drepturilor omului și statului de drept și de a se conforma acestora, precum și de a proteja cetățenii congolezi. În acest context, ei au solicitat un dialog politic incluziv, democratic și bine direcționat care să conducă la alegeri libere, transparente și deschise într-un mediu social și politic pașnic. Alegerile ar trebui să coincidă cu sfârșitul mandatului președintelui în exercițiu, pentru a nu periclita progresele democratice ale țării.

Membrii și-au exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că se produc în continuare încălcări ale drepturilor omului, la violențele politice crescânde și la degradarea contextului de respectare a libertăților fundamentale, considerate esențiale în perioada preelectorală, inclusiv a libertăților de exprimare, de asociere și de întrunire.

9.   Îmbunătățirea guvernanței participative prin descentralizare și consolidarea guvernanței locale

Comisia pentru afaceri politice

Coraportori: James Kembi-Gitura (Kenya) și Aymeric Chauprade

Arne Gericke [înlocuitorul lui Aymeric Chauprade) și Joyce Laboso (înlocuitoarea lui James Kembi-Gitura (Kenya)] au prezentat raportul.

Au intervenit: Isabella Adinolfi, Francesc Gambus, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Carlos Zorrinho, Agathon Rwasa (Burundi), Neena Gill, Peter Ježek, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Worlea Saywah Dunah (Liberia), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Guineea), Amadou Dioffo (Niger), Jean-Luc Schaffhauser, Adjedoue Weidou (Ciad), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker, Joachim Zeller, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Doru-Claudian Frunzulică, Babiker Mohamed Toum (Sudan) și Domenico Rosa (Comisia Europeană)

În cursul dezbaterii, copreședintel în exercițiu Michèle Rivasi a cedat prezidiul lui

Cécile Kashetu Kyenge.

Membrii au recunoscut că subsidiaritatea reprezintă un element important al guvernanței democratice, aceasta înlesnind participarea civică la nivel local. Administrarea descentralizată ar trebui să fie concepută cu atenție și ar trebui să includă minoritățile, femeile și tineretul și să țină seama de necesitățile locale. Pentru a asigura un grad suficient de mare de autonomie, autorităților locale ar trebui să li se aloce inclusiv mijloacele necesare, atât prin finanțare directă de la nivel central, cât și prin conferirea competenței de a percepe impozitele ce țin de competența lor. Membrii au convenit că descentralizarea poate urma modele diferite. Membri din mai multe țări din ACP au explicat modul în care se pune în practică descentralizarea în țările lor. S-a subliniat că ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE ar trebui să includă și să implice în programare și entitățile și populațiile locale, iar nu să se bazeze exclusiv pe administrația centrală.

Joyce Laboso (Kenya) a încheiat dezbaterea.

10.   Rapoarte de sinteză ale atelierelor

Norbert Neuser a prezentat un raport oral referitor la atelierul pe tema „Energia din surse regenerabile: construirea viitorului nostru durabil”. El a remarcat că în prezent, Namibia importă 66 % din necesarul său de energie și că a adoptat un plan general de electrificare rurală, având în vedere valorificarea potențialului său imens de producție de energie regenerabilă, inclusiv biomasa, energia eoliană și utilizarea în mai mare măsură a energiei solare.

Uladi Mussa (Malawi) a prezentat un raport oral privind atelierul pe tema „Siturile de conservare ca instrument de promovare a mijloacelor de subzistență durabile”, care a furnizat informații de la sursă privind gestionarea resurselor naturale la nivel de comunitate din Namibia, care implică comunitățile locale în protejarea faunei sălbatice și în dezvoltarea turismului și sprijină fermierii care practică agricultura de subzistență și crescătorii de animale afectați de animalele sălbatice.

A PREZIDAT: Michèle RIVASI

Copreședinte în exercițiu

A intervenit: Juan Fernando López Aguilar

11.   Impactul scăderii prețului petrolului și al altor materii prime strategice asupra economiilor țărilor ACP

Au intervenit: Domenico Rosa (Comisia Europeană), Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire), Carlos Zorrinho, Ousmane Kaba (Guineea), Jean Christophe Owono Nguema (Gabon), Worlea Saywah Dunah (Liberia), Malement Lihasoa (Madagascar), Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Ciad), Jean-Luc Schaffhauser, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Michael Gahler, A Misiekaba (Suriname), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Theodor D. Stolojan, Jo Leinen și Michèle Rivasi.

Membrii au discutat impactul scăderilor bruște ale prețurilor materiilor prime, în special a prețului petrolului, asupra țărilor ACP și au evidențiat efectele diferite ale acestora. Au fost evidențiate impactul negativ asupra țărilor exportatoare de petrol și efectele domino, în timp ce unii membri au evidențiat, de asemenea, efectele pozitive ale importurilor mai ieftine. Majoritatea membrilor au convenit că volatilitatea prețurilor produselor de bază reprezintă o amenințare la adresa stabilității în multe țări ACP și că acest lucru demonstrează, încă o dată, necesitatea de a diversifica și economiile țărilor ACP și de a ridica nivelul acestora la prelucrarea materiilor prime și la producție și de a reduce dependența de petrol atât din țările producătoare, cât și țările importatoare, pentru a se adapta la tendințele pe termen lung și la schimbările climatice.

12.   Chestiunea urgentă nr. 2: violul și violența îndreptate împotriva femeilor și copiilor în conflictele armate

Au intervenit: Kristin de Peyron (Serviciul European de Acțiune Externă), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Pavel Telička, Adjedoue Weidou (Ciad), Mémounatou Ibrahima (Togo), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Laura Agea, Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Krzyszyof Hetman, Maria Noichl, Neena Gill și Michèle Rivasi

Membrii au condamnat violurile și actele de violența săvârșite asupra femeilor și copiilor și a solicitat măsuri mai stricte pentru a apăra potențialele victime, a pune capăt impunității prin aducerea în fața justiției a făptuitorilor, a combate stigmatizarea victimelor și a pune la dispoziția victimelor asistență medicală, juridică și psihologică. A fost tratată, de asemenea, implicarea ocazională a unor membri ai forțelor de menținere a păcii în abuzuri sexuale. S-au exprimat puncte de vedere divergente asupra dreptului victimelor violurilor de a putea avorta în condiții de siguranță.

(Ședința a fost închisă la ora 18.51)

Netty BALDEH

Michèle RIVASI(în exercițiu)

Copreședinți

Leonard-Emile OGNIMBA(în exercițiu)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

| 2.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 451/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 451/10

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MIERCURI, 15 IUNIE 2016

(2016/C 451/03)

Cuprins

| 1. | Migrația între țările ACP și statele membre ale UE: cauze, consecințe și strategii de gestionare comună | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Viitorul parteneriatului UE-ACP post-Cotonou | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din după-amiaza zilei de luni, 13 iunie 2016 | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Evoluția conflictelor și amenințările la adresa securității mondiale – impactul asupra păcii și stabilității în lume | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Economie, comerț și afaceri în regiunea Africii de Sud | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunilor din dimineața și din după-amiaza zilei de marți, 14 iunie 2016 | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Votarea propunerilor de rezoluție urgente | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Chestiuni diverse | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Data și locul celei de a 32-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| ANEXA I — | LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE | 15 |
| --- | --- | --- |

ANEXA I —

| ANEXA II — | LISTA DE PREZENȚĂ A SESIUNII DESFĂȘURATE LA WINDHOEK (NAMIBIA) ÎNTRE 13 ȘI 15 IUNIE 2016 | 19 |
| --- | --- | --- |

ANEXA II —

| ANEXA III — | TEXTE ADOPTATE | 23 |
| --- | --- | --- |

ANEXA III —

| — | REZOLUȚIA privind îmbunătățirea guvernanței participative prin descentralizare și prin consolidarea guvernanței locale | 23 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUȚIA privind o zonă continentală de liber schimb în Africa – posibilități de stimulare a comerțului pe continentul african și potențiale beneficii pentru țările membre ale ACP | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUȚIA privind migrația între țările ACP și statele membre ale UE: cauze, consecințe și strategii de gestionare comună | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUȚIA privind situația preelectorală și a securității în Republica Democratică Congo | 42 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUȚIA privind violul și violența îndreptate împotriva femeilor și copiilor în conflictele armate | 46 |
| --- | --- | --- |

—

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MIERCURI, 15 IUNIE 2016

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.05)

A PREZIDAT: Michèle RIVASI

Copreședinte interimar

1.   Migrația între țările ACP și statele membre ale UE: cauze, consecințe și strategii de gestionare comună

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Coraportori: Magnus Kofi Amoatey (Ghana) și Norbert Neuser

Magnus Kofi Amoatey (Ghana) și Norbert Neuser au prezentat raportul.

Au intervenit: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Alhagie Sillah (Gambia), Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Cécile Kashetu Kyenge, Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Valero, Amadou Dioffo (Niger), Laura Agea, Adjedoue Weidou (Ciad), Jean-Luc Schaffhauser, Krzysztof Hetman, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Pedro Silva Pereira, Babiker Mohamed Toum (Sudan), Francesc Gambus, Marlene Mizzi, György Hölvenyi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Ole Christensen, Kristin de Peyron (Serviciul European de Acțiune Externă) și Domenico Rosa (Comisia Europeană).

Membrii au subliniat că este necesar să se creeze modalități legale și sigure de intrare în UE pentru migranți, acesta fiind singurul mod de a combate contrabanda și traficul de persoane. Cauzele profunde ar trebui abordate în comun de către țările din UE și din Africa. Transferul în interiorul UE ar trebui să fie cu mult mai eficace, pentru a permite o integrare mai ușoară și posibilități mai bune în materie de educație, locuințe și încadrare în muncă pentru solicitanții de azil. Modelul german a fost sugerat în ceea ce privește abordarea integrării, iar modelul italian a fost dat exemplu de relocare internă a migranților, care sunt transferați în număr mic în comunități mici.

Coraportorii au încheiat dezbaterea.

A PREZIDAT: Netty BALDEH

Copreședinte

2.   Viitorul parteneriatului UE-ACP post-Cotonou

Dezbatere de fond

Adekeye Adebajo, directorul Centrului pentru soluționarea conflictelor, a deschis dezbaterea.

Au intervenit: Davor Ivo Stier, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopia), Ashneel Sudhakar (Fiji), Worlea Saywah Dunah (Liberia), Norbert Neuser, Javier Nart, Adekeye Adebajo, Malement Lihasoa (Madagascar), Michèle Rivasi, A. Misiekaba (Suriname), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Heubuch, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Krzysztof Hetman, Louis-Joseph Manscour, Carlos Zorrinho, Joe Koim (Papua-Noua Guinee), Pedro Silva Pereira, Ole Christensen, Domenico Rosa (Comisia Europeană) și Kristin de Peyron (Serviciul European de Acțiune Externă).

Membrii au subliniat că parteneriatul ar trebui să continue să existe, pe baza unui act cu caracter juridic obligatoriu. Rolul consultativ al adunării ar trebui consolidat. Ar trebui căutate mai multe sinergii și o mai bună coordonare cu alți jucători interregionali, cum este Uniunea Africană. Procesul de consultare era în curs de desfășurare și ar trebui extins la parlamentele naționale și la organizațiile societății civile (OSC). OSC-urile ar trebui să joace un rol mai important în parteneriatul post-Cotonou.

Adekeye Adebajo a răspuns la întrebări și a încheiat dezbaterea.

A PREZIDAT: Cécile Kashetu KYENGE

Copreședinte interimar

3.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din după-amiaza zilei de luni, 13 iunie 2016

Procesul-verbal a fost aprobat.

4.   Evoluția conflictelor și amenințările la adresa securității mondiale – impactul asupra păcii și stabilității în lume

Dezbatere cu Joaquim Chissano, fost președinte al Mozambicului.

Joaquim Chissano, fost președinte al Mozambicului, a prezentat o imagine completă și animată a evoluției amenințărilor la adresa securității. Aproape toate războaiele din Africa sunt războaie intrastatale, dar globalizarea și slăbirea structurilor de stat au permis și actorilor nestatali, cum sunt grupările criminale sau teroriste, să amenințe stabilitatea. Discuția s-a axat pe cauzele profunde ale conflictelor, inclusiv sărăcia și excluziunea, care duc la radicalizare, lipsa guvernării și corupția, schimbările climatice care reduc suprafețele de teren arabil și migrația, traficul de arme și legislația laxă în acest domeniu.

Au intervenit: Michael Gahler, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Cécile Kashetu Kyenge, Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Ciad), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Africa de Sud), Joachim Zeller, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Juan Fernando Lopez Aguilar și Kristin de Peyron (Serviciul European de Acțiune Externă).

Membrii au evidențiat succesul cooperării în materie de securitate cu Uniunea Africană prin intermediul Instrumentului financiar pentru pace în Africa.

Joaquim Chissano a răspuns la întrebări și a încheiat dezbaterea.

(Ședința a fost suspendată la ora 13.18 și reluată la ora 14.42)

A PREZIDAT: Cécile Kashetu KYENGE

Copreședinte interimar

5.   Economie, comerț și afaceri în regiunea Africii de Sud

Schimb de opinii cu Calle Schlettwein, ministrul Finanțelor (Namibia).

Calle Schlettwein, ministrul Finanțelor (Namibia), a prezentat agenda de dezvoltare a Namibiei în contextul acordurilor comerciale globalizate. Încadrată de Banca Mondială în categoria țărilor cu venituri medii, Namibia are o economie mică, dar deschisă, care se bucură de o creștere economică robustă ce a contribuit la reducerea sărăciei, dar care suferă din cauza dependenței de produsele miniere și a condițiilor meteorologice instabile, a inegalităților salariale și a șomajului, precum și din cauza lipsei de personal calificat. Principalul rezultat al Acordului de parteneriat economic (APE) UE-SADC, semnat cu câteva zile înaintea reuniunii, este pozitiv îndeosebi în ceea ce privește exporturile „fără taxe vamale și fără contingente” din Namibia în UE, dar reprezintă o provocare pentru alte țări în curs de dezvoltare membre ale SADC.

Au intervenit: Michael Gahler, Neena Gill, Davor Ivo Stier și Calle Schlettwein.

Membrii și-au exprimat interesul față de experiența ministrului ca principal negociator al APE din partea Namibiei și au pus întrebări privind relația dintre APE și procesele de integrare regională din Africa, precum și privind dispozițiile pe care țările în curs de dezvoltare ar trebui să le negocieze pentru a evita daunele asupra economiilor lor, în special clauze de salvgardare și liste conținând excepții de la liberalizare.

6.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunilor din dimineața și din după-amiaza zilei de marți, 14 iunie 2016

Procesul-verbal a fost aprobat.

7.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

Copreședintele a reamintit Adunării procedurile de vot.

| — | Îmbunătățirea guvernanței participative prin descentralizare și prin consolidarea guvernanței locale
  Comisia pentru afaceri politice
  Raport de James Kembi-Gitura (Kenya) și Aymeric Chauprade
  Amendament adoptat: 1
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea guvernanței participative prin descentralizare și prin consolidarea guvernanței locale

Comisia pentru afaceri politice

Raport de James Kembi-Gitura (Kenya) și Aymeric Chauprade

Amendament adoptat: 1

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | O zonă continentală de liber schimb în Africa – posibilități de stimulare a comerțului pe continentul african și potențiale beneficii pentru țările membre ale ACP
  Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț
  Raport de Jean-Marie Bulambo (Republica Democratică Congo) și Marielle de Sarnez
  Amendament adoptat: 1
  Grupurile ALDE și ECR au solicitat vot pe părți și vot separat pe camere pentru punctul 3 și întregul punct a fost adoptat.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

O zonă continentală de liber schimb în Africa – posibilități de stimulare a comerțului pe continentul african și potențiale beneficii pentru țările membre ale ACP

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Raport de Jean-Marie Bulambo (Republica Democratică Congo) și Marielle de Sarnez

Amendament adoptat: 1

Grupurile ALDE și ECR au solicitat vot pe părți și vot separat pe camere pentru punctul 3 și întregul punct a fost adoptat.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Migrația între țările ACP și statele membre ale UE: cauze, consecințe și strategii de gestionare comună
  Comisia pentru afaceri sociale și mediu
  Raport de Magnus Kofi Amoatey (Ghana) și Norbert Neuser
  Amendamente adoptate: 1, 2, 3, 4, 5, 6 și 7
  Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentele 1, 3, 4, 5 și 7 și toate amendamentele au fost adoptate.
  Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru punctele 30 și 30 și pentru și referirea 29 și toate punctele au fost adoptate.
  Grupul S & D a solicitat un vot separat pe camere pentru punctul 18 și punctul 18 a fost respins de deputații PE.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată cu 50 de voturi pentru și șapte abțineri. |
| --- | --- |

—

Migrația între țările ACP și statele membre ale UE: cauze, consecințe și strategii de gestionare comună

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Raport de Magnus Kofi Amoatey (Ghana) și Norbert Neuser

Amendamente adoptate: 1, 2, 3, 4, 5, 6 și 7

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentele 1, 3, 4, 5 și 7 și toate amendamentele au fost adoptate.

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru punctele 30 și 30 și pentru și referirea 29 și toate punctele au fost adoptate.

Grupul S & D a solicitat un vot separat pe camere pentru punctul 18 și punctul 18 a fost respins de deputații PE.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată cu 50 de voturi pentru și șapte abțineri.

8.   Votarea propunerilor de rezoluție urgente

| — | Situația preelectorală și a securității în Republica Democratică Congo
  Nu au fost depuse amendamente.
  Rezoluția a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Situația preelectorală și a securității în Republica Democratică Congo

Nu au fost depuse amendamente.

Rezoluția a fost adoptată în unanimitate.

| — | Violul și violența îndreptate împotriva femeilor și copiilor în conflictele armate
  Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru punctul 8 și pentru și considerentul G și atât punctul 8, cât și considerentul G au fost adoptate.
  Amendamente respinse: 1, 2 și 3
  Grupurile S & D și Verts/ALE au solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentele 1 și 3 și ambele amendamente au fost respinse.
  Rezoluția astfel modificată a fost adoptată cu 50 de voturi pentru, trei voturi împotrivă și patru abțineri. |
| --- | --- |

—

Violul și violența îndreptate împotriva femeilor și copiilor în conflictele armate

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru punctul 8 și pentru și considerentul G și atât punctul 8, cât și considerentul G au fost adoptate.

Amendamente respinse: 1, 2 și 3

Grupurile S & D și Verts/ALE au solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentele 1 și 3 și ambele amendamente au fost respinse.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată cu 50 de voturi pentru, trei voturi împotrivă și patru abțineri.

9.   Chestiuni diverse

Niciuna.

10.   Data și locul celei de a 32-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Cea de a 32-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare va avea loc în perioada 19-21 decembrie 2016. Locul de desfășurare va fi comunicat ulterior.

Copreședintele le-a mulțumit autorităților din Namibia pentru organizarea în bune condiții a reuniunii și membrilor și cosecretariatului pentru contribuția lor.

(Ședința a fost închisă la ora 16.00)

Netty BALDEH

Cécile Kashetu KYENGE(Copreședinte interimar)

Copreședinți

Leonard-Emile OGNIMBA(Copreședinte interimar)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanții ACP | Reprezentanții PE |
| --- | --- |
| BALDEH (GAMBIA), copreședinte | MICHEL, copreședinte |
| ANGOLA
  ANTIGUA ȘI BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (VP)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  CAMERUN
  CAPUL VERDE
  REPUBLICA CENTRAFRICANĂ
  CIAD (VP)
  COMORE
  CONGO (Republica Democrată)
  CONGO (Republica)
  INSULELE COOK
  CÔTE D’IVOIRE
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  REPUBLICA DOMINICANĂ
  GUINEEA ECUATORIALĂ (*1)

  ERITREEA (VP)
  ETIOPIA
  FIJI
  GABON (VP)
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEEA
  GUINEEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASCAR
  MALAWI (VP)
  MALI
  INSULELE MARSHALL (Republica)
  MAURITANIA
  MAURITIUS
  MICRONEZIA (Statele federate)
  MOZAMBIC (VP)
  NAMIBIA (VP)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE (VP)
  PALAU
  PAPUA-NOUA GUINEE
  RWANDA
  SAINT KITTS ȘI NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE
  SAMOA
  SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLES
  SIERRA LEONE (VP)
  INSULELE SOLOMON
  SOMALIA (VP)
  AFRICA DE SUD
  SUDAN (*1)

  SURINAM (VP)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  TIMORUL DE EST
  TOGO (VP)
  TONGA (VP)
  TRINIDAD ȘI TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  CZESAK (VP)
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (VP)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (VP)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (VP)
  LÓPEZ AGUILAR (VP)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (VP)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (VP)
  MUSSOLINI
  NART (VP)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (VP)
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  PUNSET
  RIVASI (VP)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (VP)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (VP)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Reprezentanții ACP

Reprezentanții PE

BALDEH (GAMBIA), copreședinte

MICHEL, copreședinte

ANGOLA

ANTIGUA ȘI BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (VP)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

CAMERUN

CAPUL VERDE

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CIAD (VP)

COMORE

CONGO (Republica Democrată)

CONGO (Republica)

INSULELE COOK

CÔTE D’IVOIRE

DJIBOUTI

DOMINICA

REPUBLICA DOMINICANĂ

GUINEEA ECUATORIALĂ (*1)

ERITREEA (VP)

ETIOPIA

FIJI

GABON (VP)

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEEA

GUINEEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASCAR

MALAWI (VP)

MALI

INSULELE MARSHALL (Republica)

MAURITANIA

MAURITIUS

MICRONEZIA (Statele federate)

MOZAMBIC (VP)

NAMIBIA (VP)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE (VP)

PALAU

PAPUA-NOUA GUINEE

RWANDA

SAINT KITTS ȘI NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE

SAMOA

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

SENEGAL

SEYCHELLES

SIERRA LEONE (VP)

INSULELE SOLOMON

SOMALIA (VP)

AFRICA DE SUD

SUDAN (*1)

SURINAM (VP)

SWAZILAND

TANZANIA

TIMORUL DE EST

TOGO (VP)

TONGA (VP)

TRINIDAD ȘI TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

CZESAK (VP)

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (VP)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (VP)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (VP)

LÓPEZ AGUILAR (VP)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (VP)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (VP)

MUSSOLINI

NART (VP)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (VP)

POGLIESE

POREBA

PREUSS

PUNSET

RIVASI (VP)

ROLIN

ROSATI

RUAS (VP)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (VP)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| TOURÉ (Côte d’Ivoire)
  KOUA (REPUBLICA CONGO), VP
  SUDHAKAR (FIJI), VP | GOERENS, vicepreședinte
  ZELLER, VP
  GUERRERO SALOM, VP |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BENIN
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  KOMBO (CAMERUN)
  REPUBLICA CENTRAFRICANĂ
  KATUMWA (RDC)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  GELETA (ETIOPIA)
  GUYANA
  HAITI
  JAMAICA
  LIBERIA
  SOUKOUNA (MALI)
  INSULELE MARSHALL
  NAURU
  SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE
  SUDAN
  TANZANIA
  TIMORUL DE EST
  TOGO
  TUVALU
  UGANDA
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAHLER
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Membrii ACP

Membrii PE

TOURÉ (Côte d’Ivoire)

KOUA (REPUBLICA CONGO), VP

SUDHAKAR (FIJI), VP

GOERENS, vicepreședinte

ZELLER, VP

GUERRERO SALOM, VP

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BENIN

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

KOMBO (CAMERUN)

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

KATUMWA (RDC)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

GELETA (ETIOPIA)

GUYANA

HAITI

JAMAICA

LIBERIA

SOUKOUNA (MALI)

INSULELE MARSHALL

NAURU

SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE

SUDAN

TANZANIA

TIMORUL DE EST

TOGO

TUVALU

UGANDA

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAHLER

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| Forde (TRINIDAD ȘI TOBAGO, îl înlocuiește pe copreședinte) | FERRARA, copreședinte
  ESTARÀS FERRAGUT, VP
  MANSCOUR, VP |
| BARBADOS
  RWASA (BURUNDI)
  CAPUL VERDE
  COMORE
  KILISHO BULAMBO (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO)
  NGUEMA MANANA (GUINEEA ECUATORIALĂ) (*2)

  MILEBOU AUBUSSON (GABON)
  KABA (GUINEEA)
  GUINEEA BISSAU
  OMAR ADEN (KENYA)
  KIRBATI
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIC)
  IRIASE (NIGERIA)
  NIUE
  RWANDA
  SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE
  SALL (SENEGAL)
  INSULELE SOLOMON
  FISH MAHLALELA (AFRICA DE SUD)
  ST. KITTS ȘI NEVIS
  ST. LUCIA
  MISIEKABA (SURINAME)
  TONGA
  TRINIDAD AND TOBAGO
  ZAMBIA | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Membrii ACP

Membrii PE

Forde (TRINIDAD ȘI TOBAGO, îl înlocuiește pe copreședinte)

FERRARA, copreședinte

ESTARÀS FERRAGUT, VP

MANSCOUR, VP

BARBADOS

RWASA (BURUNDI)

CAPUL VERDE

COMORE

KILISHO BULAMBO (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO)

NGUEMA MANANA (GUINEEA ECUATORIALĂ) (*2)

MILEBOU AUBUSSON (GABON)

KABA (GUINEEA)

GUINEEA BISSAU

OMAR ADEN (KENYA)

KIRBATI

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIC)

IRIASE (NIGERIA)

NIUE

RWANDA

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

SALL (SENEGAL)

INSULELE SOLOMON

FISH MAHLALELA (AFRICA DE SUD)

ST. KITTS ȘI NEVIS

ST. LUCIA

MISIEKABA (SURINAME)

TONGA

TRINIDAD AND TOBAGO

ZAMBIA

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membrii ACP | Membrii PE |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, îl înlocuiește pe copreședinte) | RIVASI, copreședinte
  AGEA, VP
  MUSSOLINI, VP |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA
  BAHAMAS
  PEYREFITTE (BELIZE)
  WEIDOU (CIAD)
  INSULELE COOK
  DOMINICA
  REPUBLICA DOMINICANĂ
  NAIB (ERITREEA)
  OWONO NGUEMA (GABON)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  MALEMENT (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUEID AHMED (MAURITANIA)
  MICRONEZIA (STATELE FEDERATE)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)
  KORE HASSANE (NIGER)
  PALAU
  PAPUA-NOUA GUINEE
  POOL (SEYCHELLES)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZILAND)
  VANUATU | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Membrii ACP

Membrii PE

GIDLOW (SAMOA, îl înlocuiește pe copreședinte)

RIVASI, copreședinte

AGEA, VP

MUSSOLINI, VP

ANTIGUA ȘI BARBUDA

BAHAMAS

PEYREFITTE (BELIZE)

WEIDOU (CIAD)

INSULELE COOK

DOMINICA

REPUBLICA DOMINICANĂ

NAIB (ERITREEA)

OWONO NGUEMA (GABON)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

MALEMENT (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUEID AHMED (MAURITANIA)

MICRONEZIA (STATELE FEDERATE)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)

KORE HASSANE (NIGER)

PALAU

PAPUA-NOUA GUINEE

POOL (SEYCHELLES)

BUNDU (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZILAND)

VANUATU

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Cu statut de observator.

(*2)  Cu statut de observator.

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ A SESIUNII DESFĂȘURATE LA WINDHOEK (NAMIBIA) ÎNTRE 13 ȘI 15 IUNIE 2016

| BALDEH (GAMBIA), copreședinte | RIVASI, copreședinte în exercițiu |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS) (VP)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  RWASA (BURUNDI)
  KOMBO (CAMERUN)
  BORGES (CAPUL VERDE)
  NGON-BABA (REPUBLICA CENTRAFRICANĂ)
  WEIDOU (CIAD) (VP)
  LUHONGE KABINDA NGOY (CONGO, Republica
  Democratică) (VP)
  KOUA (CONGO, Republica)
  PUNA (INSULELE COOK)
  TOURÉ (CÔTE D’IVOIRE)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ISHMAEL (DOMINICA)
  JIMÉNEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ)
  NGUEMA MANANA (GUINEEA ECUATORIALĂ) (*1)

  NAIB (ERITREEA) (VP)
  GEMEDA (ETIOPIA)
  SUDHAKAR (FIJI)
  MILEBOU (GABON) (VP)
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KABA (GUINEEA)
  SAIEGH (GUINEA-BISSAU)
  MC DONALD (GUYANA)
  CYPRIEN (HAITI)
  McNISH (JAMAICA)
  LABOSO (KENYA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  DUNAH (LIBERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  SOUEID AHMED (MAURITANIA)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIC) (VP)
  NEKUNDI (NAMIBIA) (VP)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)
  UWIMANIMPAYE (RWANDA)
  LONG (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT ȘI
  GRENADINELE)
  GIDLOW (SAMOA)
  SALL (SENEGAL)
  POOL (SEYCHELLES)
  BUNDU (SIERRA LEONE) (VP)
  MOSE (INSULELE SOLOMON)
  HASSAN (SOMALIA) (VP)
  MAHLALELA (AFRICA DE SUD)
  TOUM (SUDAN) (VP) (*1)

  MISIEKABA (SURINAME) (VP)
  DLAMINI (SWAZILAND)
  FILIPE (TIMORUL DE EST)
  IBRAHIMA (TOGO) (VP)
  FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KABWE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA (1)
   (2)

  CHRISTENSEN
  CZARNECKI
  FRUNZULICA
  GAHLER
  GAMBUS
  GERICKE
  GILL
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVENYI
  JEŽEK
  KARSKI
  KYENGE
  LEGUTKO (1)
   (2)

  LEINEN
  LOPEZ AGUILAR (VP) (2)
   (3)

  MANSCOUR (VP)
  MIZZI
  NART (VP)
  NEUSER
  NOICHL
  PEDICINI (VP)
  PIECHA (1)
   (2)

  SCHAFFHAUSER
  SCHUSTER (1)
   (2)

  SILVA PEREIRA
  STIER
  STOLOJAN
  TELIČKA
  VALERO
  ZELLER
  ZLOTOWSKI (1)
   (2)

  ZORRINHO |

BALDEH (GAMBIA), copreședinte

RIVASI, copreședinte în exercițiu

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS) (VP)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

RWASA (BURUNDI)

KOMBO (CAMERUN)

BORGES (CAPUL VERDE)

NGON-BABA (REPUBLICA CENTRAFRICANĂ)

WEIDOU (CIAD) (VP)

LUHONGE KABINDA NGOY (CONGO, Republica

Democratică) (VP)

KOUA (CONGO, Republica)

PUNA (INSULELE COOK)

TOURÉ (CÔTE D’IVOIRE)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ISHMAEL (DOMINICA)

JIMÉNEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ)

NGUEMA MANANA (GUINEEA ECUATORIALĂ) (*1)

NAIB (ERITREEA) (VP)

GEMEDA (ETIOPIA)

SUDHAKAR (FIJI)

MILEBOU (GABON) (VP)

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KABA (GUINEEA)

SAIEGH (GUINEA-BISSAU)

MC DONALD (GUYANA)

CYPRIEN (HAITI)

McNISH (JAMAICA)

LABOSO (KENYA)

SEKATLE (LESOTHO)

DUNAH (LIBERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

SOUEID AHMED (MAURITANIA)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIC) (VP)

NEKUNDI (NAMIBIA) (VP)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)

UWIMANIMPAYE (RWANDA)

LONG (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT ȘI

GRENADINELE)

GIDLOW (SAMOA)

SALL (SENEGAL)

POOL (SEYCHELLES)

BUNDU (SIERRA LEONE) (VP)

MOSE (INSULELE SOLOMON)

HASSAN (SOMALIA) (VP)

MAHLALELA (AFRICA DE SUD)

TOUM (SUDAN) (VP) (*1)

MISIEKABA (SURINAME) (VP)

DLAMINI (SWAZILAND)

FILIPE (TIMORUL DE EST)

IBRAHIMA (TOGO) (VP)

FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KABWE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

AGEA

ARENA (1)
   (2)

CHRISTENSEN

CZARNECKI

FRUNZULICA

GAHLER

GAMBUS

GERICKE

GILL

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVENYI

JEŽEK

KARSKI

KYENGE

LEGUTKO (1)
   (2)

LEINEN

LOPEZ AGUILAR (VP) (2)
   (3)

MANSCOUR (VP)

MIZZI

NART (VP)

NEUSER

NOICHL

PEDICINI (VP)

PIECHA (1)
   (2)

SCHAFFHAUSER

SCHUSTER (1)
   (2)

SILVA PEREIRA

STIER

STOLOJAN

TELIČKA

VALERO

ZELLER

ZLOTOWSKI (1)
   (2)

ZORRINHO

Alte persoane prezente:

ANGOLA

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BERNARDO

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BELIZE

VERNON

BORLAND

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMAN

KASSA

ALLAGBE

GBENONCHI

BOTSWANA

NGAKA

MODISE

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NAHAYO

HAKIZIMANA

SUKUNOBA

BARAMPAMA

UWIMANA

BANIGWANINZIGO

CAPUL VERDE

ANDRADE

CAMERUN

OWONA KONO

AWUDU MBAYA

DAOUDA

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

NOUGANGA

COMORE

OMAR

CONGO (REPUBLICA)

DOUMA

EKUIR MINKO

CONGO (REPUBLICA DEMOCRATICĂ)

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

INIER LATEBO EKWA

KILUFYA KANFWA

LUBINGA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGI LUMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

ENGUNDA LITUABA

BULAMBO KILOSHO

CÔTE D’IVOIRE

FLANIZARA TOURÉ

COULIBALY

SANGA TOURÉ

CUBA

DURÁN

DJIBOUTI

GOUMANEH

GOUMANEH

SAID

DOMINICA

ISHMAEL

ERITREEA

HAGOS

GUINEEA ECUATORIALĂ

GUADALUPE

OBAM NSUE

NZE NFUMU

ETIOPIA

WAKJIRA

FIJI

SARAN

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit SALAMBA

MANGOUALA

MBA NDUTUME

MBA ALLOUMBA

ONGOUORI NGOUBILI

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KT JAMMEH

JAITEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GUINEEA

SYLLA

DIALLO

GUINEEA-BISSAU

BRAIMA MANE

DIAS

GUYANA

DONALD

HAITI

CYPRIEN

JEAN

GESTE

GUERRIER

JAMAICA

MULLINGS-WILLIAMS

KENYA

KEMBI GITURA

OMAR ADEN

NYEGENYE

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIBERIA

BARCLAY

DAKEL

MADAGASCAR

LIHASOA

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

MALAWI

KALEBE

MWANYULA

MALI

DIARRASSOUBA

TOURÉ

DIARRA

CISSE

MAURITANIA

CHEIN

SAMBA

MARRAKCHY

WANE

MAURITIUS

MARIE

MOZAMBIC

SITHOLE

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

NAMIBIA

VENAANI

CALEY

MBUENDE

APOLLUS

NIGER

MAHAMANÉ

DILLÉ

CHEKOU KORÉ

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

RABIU

RWANDA

RUGEMA

MUSARE

NTIBITURA

NTWARAMUHETO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

BALLA LO

DIALLO

SEYCHELLES

PILLAY

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

BANGALI

INSULELE SOLOMON

MOSES MOSE

FAYE MOSE

SOMALIA

IBROW

FAQI

AFRICA DE SUD

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

SUDAN

AHMED

ABU-AGLA

AL-HILOU

ATEM

ABDELRAHMAN

SURINAME

NELSON

SWAZILAND

NHLEKO

CIAD

ADJI

TEKILIO

AFONO

TIMORUL DE EST

FILIPE

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

FABRE

LAWSON

TRINIDAD ȘI TOBAGO

BROOKS

TUVALU

LEUELU

UGANDA

KIWANDA

NABBANJA

BAOOLE

VANUATU

JOY

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CONSILIUL ACP

INGRID OLGA GHISLAINE EBOUKA-BABACKAS, ministrul Planificării, Statisticii și Integrării Regionale (Republica Congo), președinte în exercițiu al Consiliului ACP

CONSILIUL UE

LILIANNE PLOUMEN, ministrul Comerțului Exterior și Cooperării pentru dezvoltare (Țările de Jos), reprezentând președinția în exercițiu a Consiliului UE

COMISIA EUROPEANĂ

NEVEN MIMICA, comisar responsabil pentru cooperare și dezvoltare internațională

SERVICIUL EUROPEAN DE ACȚIUNE EXTERNĂ

DE PEYRON, șef de divizie, Afaceri panafricane

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

VERBOVEN

SECRETARIATUL ACP

OGNIMBA (cosecretar general interimar)

SECRETARIATUL UE

AGUIRIANO NALDA, cosecretar general

---

(*1)  Cu statut de observator.

(1)  Prezent la 13 iunie 2016.

(2)  Prezent la 14 iunie 2016.

(3)  Prezent la 15 iunie 2016.

---

ANEXA III

TEXTE ADOPTATE

REZOLUȚIA (1)

privind îmbunătățirea guvernanței participative prin descentralizare și prin consolidarea guvernanței locale

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | întrunită la Windhoek (Namibia), între 13 și 15 iunie 2016; |
| --- | --- |

—

întrunită la Windhoek (Namibia), între 13 și 15 iunie 2016;

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură;

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona din 13 decembrie 2007, în special articolul 3 litera (b); |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona din 13 decembrie 2007, în special articolul 3 litera (b);

| — | având în vedere Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2 și 5; |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2 și 5;

| — | având în vedere Protocolul privind serviciile de interes general anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 1; |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul privind serviciile de interes general anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 1;

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 și revizuit la Luxemburg, la 25 iunie 2005, și la Ouagadougou, la 22 iunie 2010, în special articolul 1, articolul 2, articolul 5, articolul 8, articolul 9, articolul 20, articolul 33 alineatul (3) litera (f) și alineatul (4) litera (d) și articolul 5 alineatul (4) din anexa IV; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 și revizuit la Luxemburg, la 25 iunie 2005, și la Ouagadougou, la 22 iunie 2010, în special articolul 1, articolul 2, articolul 5, articolul 8, articolul 9, articolul 20, articolul 33 alineatul (3) litera (f) și alineatul (4) litera (d) și articolul 5 alineatul (4) din anexa IV;

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2015 (2) referitoare la rolul autorităților locale în cooperarea pentru dezvoltare în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2015 (2) referitoare la rolul autorităților locale în cooperarea pentru dezvoltare în țările în curs de dezvoltare;

| — | având în vedere Carta europeană a cooperării pentru dezvoltare în sprijinirea guvernanței locale, aprobată de Consiliul de Miniștri al UE la 10 noiembrie 2008; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană a cooperării pentru dezvoltare în sprijinirea guvernanței locale, aprobată de Consiliul de Miniștri al UE la 10 noiembrie 2008;

| — | având în vedere concluziile Consiliului UE din 22 iulie 2013 privind autoritățile locale și dezvoltarea; |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului UE din 22 iulie 2013 privind autoritățile locale și dezvoltarea;

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 mai 2013 intitulată „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare”; |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 mai 2013 intitulată „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare”;

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 22 aprilie 2009, intitulat „Autoritățile locale: actori în slujba dezvoltării”; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 22 aprilie 2009, intitulat „Autoritățile locale: actori în slujba dezvoltării”;

| — | având în vedere Declarația privind viitorul Pacificului: să ne construim comunitățile locale, adoptată la Port Moresby, în 2014; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind viitorul Pacificului: să ne construim comunitățile locale, adoptată la Port Moresby, în 2014;

| — | având în vedere Declarația Forumului colectivităților locale din Caraibe, adoptată la Port of Spain; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Forumului colectivităților locale din Caraibe, adoptată la Port of Spain;

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului;

| — | având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor;

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap;

| — | având în vedere Rezoluția Organizației Națiunilor Unite (3) din 25 septembrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, în special, obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 16.7 „Asigurarea unui proces decizional dinamic, incluziv, participativ și reprezentativ la toate nivelurile”; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Organizației Națiunilor Unite (3) din 25 septembrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, în special, obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 16.7 „Asigurarea unui proces decizional dinamic, incluziv, participativ și reprezentativ la toate nivelurile”;

| — | având în vedere rezultatele celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția – cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 21); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a 21-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția – cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 21);

| — | având în vedere rezoluția (4) adoptată la 26 septembrie 2013 de Consiliul pentru Drepturile Omului al Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind administrația locală și drepturile omului; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția (4) adoptată la 26 septembrie 2013 de Consiliul pentru Drepturile Omului al Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind administrația locală și drepturile omului;

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului;

| — | având în vedere Decizia nr. 25 a Adunării Uniunii Africane (5) din 30 ianuarie 2007, de a transforma Conferința ministerială panafricană privind descentralizarea și dezvoltarea locală (All-Africa Ministerial Conference on Decentralisation and Local Development – AMCOD) în organ al Uniunii Africane; |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 25 a Adunării Uniunii Africane (5) din 30 ianuarie 2007, de a transforma Conferința ministerială panafricană privind descentralizarea și dezvoltarea locală (All-Africa Ministerial Conference on Decentralisation and Local Development – AMCOD) în organ al Uniunii Africane;

| — | având în vedere rezoluția adoptată de către miniștrii responsabili cu descentralizarea și dezvoltarea locală cu ocazia celui de Al doilea Summit Africités, care a avut loc la Windhoek; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de către miniștrii responsabili cu descentralizarea și dezvoltarea locală cu ocazia celui de Al doilea Summit Africités, care a avut loc la Windhoek;

| — | având în vedere declarația adoptată de către miniștrii responsabili cu descentralizarea și dezvoltarea locală cu ocazia celui de Al treilea Summit Africités, care a avut loc la Yaoundé; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată de către miniștrii responsabili cu descentralizarea și dezvoltarea locală cu ocazia celui de Al treilea Summit Africités, care a avut loc la Yaoundé;

| — | având în vedere Declarația de la Yaoundé din 29 octombrie 2005, prin care guvernele africane sunt îndemnate „să întreprindă o acțiune coordonată și concertată pentru a așeza descentralizarea și dezvoltarea locală în centrul politicilor de guvernanță și dezvoltare ale țărilor lor”; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Yaoundé din 29 octombrie 2005, prin care guvernele africane sunt îndemnate „să întreprindă o acțiune coordonată și concertată pentru a așeza descentralizarea și dezvoltarea locală în centrul politicilor de guvernanță și dezvoltare ale țărilor lor”;

| — | având în vedere Strategia comună Africa-Europa (Joint Africa-Europe Strategy – JAES), adoptată de șefii de stat și de guvern cu ocazia celui de Al doilea Summit UE-Africa, din 2007; |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia comună Africa-Europa (Joint Africa-Europe Strategy – JAES), adoptată de șefii de stat și de guvern cu ocazia celui de Al doilea Summit UE-Africa, din 2007;

| — | având în vedere rezoluția Consiliului Economic și Social (6) al Organizației Națiunilor Unite din 29 ianuarie 2007, intitulată „Guvernanța participativă și implicarea cetățenilor în procesul de elaborare a politicilor, în furnizarea de servicii și în întocmirea bugetului”; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului Economic și Social (6) al Organizației Națiunilor Unite din 29 ianuarie 2007, intitulată „Guvernanța participativă și implicarea cetățenilor în procesul de elaborare a politicilor, în furnizarea de servicii și în întocmirea bugetului”;

| — | având în vedere concluziile Forumului pentru guvernanța internetului 2015 și ale Summitului Mondial privind Societatea Informațională din 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Forumului pentru guvernanța internetului 2015 și ale Summitului Mondial privind Societatea Informațională din 2015;

| — | având în vedere Orientările internaționale privind descentralizarea și consolidarea autorităților locale, aprobate în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Așezări Umane (UN-Habitat) la 20 aprilie 2007; |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările internaționale privind descentralizarea și consolidarea autorităților locale, aprobate în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Așezări Umane (UN-Habitat) la 20 aprilie 2007;

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, adoptată de Uniunea Africană în ianuarie 2007, în special preambulul, articolul 3 și articolul 34; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, adoptată de Uniunea Africană în ianuarie 2007, în special preambulul, articolul 3 și articolul 34;

| — | având în vedere Carta africană privind valorile și principiile descentralizării, guvernanței locale și dezvoltării locale, adoptată la 27 iunie 2014; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind valorile și principiile descentralizării, guvernanței locale și dezvoltării locale, adoptată la 27 iunie 2014;

| — | având în vedere Protocolul la Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, privind drepturile femeilor în Africa, adoptat la 11 iulie 2003, în special articolul 9; |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul la Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, privind drepturile femeilor în Africa, adoptat la 11 iulie 2003, în special articolul 9;

| — | având în vedere instituirea platformei guvernelor locale din țările ACP, în mai 2001, cu ocazia celei de a 35-a Conferințe mondiale a Uniunii internaționale a autorităților locale (International Union of Local Authorities – IULA), care a avut loc la Rio de Janeiro; |
| --- | --- |

—

având în vedere instituirea platformei guvernelor locale din țările ACP, în mai 2001, cu ocazia celei de a 35-a Conferințe mondiale a Uniunii internaționale a autorităților locale (International Union of Local Authorities – IULA), care a avut loc la Rio de Janeiro;

| — | având în vedere Declarația comună a ACP-UE, din 20 iunie 2014, privind agenda de dezvoltare post-2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a ACP-UE, din 20 iunie 2014, privind agenda de dezvoltare post-2015;

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/101967/16), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/101967/16),

| A. | întrucât guvernanța locală este un set de instituții, mecanisme și procese prin care cetățenii își pot exprima interesele și nevoile, își pot rezolva diferendele și exercita drepturile și obligațiile la nivel local; |
| --- | --- |

A.

întrucât guvernanța locală este un set de instituții, mecanisme și procese prin care cetățenii își pot exprima interesele și nevoile, își pot rezolva diferendele și exercita drepturile și obligațiile la nivel local;

| B. | întrucât descentralizarea poate îmbrăca diverse forme, cum ar fi: descentralizarea administrativă, în cazul căreia puterea administrativă este transferată de la o autoritate centrală către autoritățile locale; delegarea, în cazul căreia responsabilitatea pentru anumite funcții este atribuită unei autorități delegate; deconcentrarea, în cazul căreia se creează două sau mai multe niveluri de guvernare, cu competențe, funcții și finanțare atribuite în mod legal sau constituțional; |
| --- | --- |

B.

întrucât descentralizarea poate îmbrăca diverse forme, cum ar fi: descentralizarea administrativă, în cazul căreia puterea administrativă este transferată de la o autoritate centrală către autoritățile locale; delegarea, în cazul căreia responsabilitatea pentru anumite funcții este atribuită unei autorități delegate; deconcentrarea, în cazul căreia se creează două sau mai multe niveluri de guvernare, cu competențe, funcții și finanțare atribuite în mod legal sau constituțional;

| C. | întrucât reformele din sectorul public care implică descentralizarea verticală și, deopotrivă, orizontală se întemeiază pe o dezvoltare axată pe oameni, care pune accentul pe capacitarea lor, astfel încât să participe la guvernanță și să își îmbunătățească calitatea vieții; |
| --- | --- |

C.

întrucât reformele din sectorul public care implică descentralizarea verticală și, deopotrivă, orizontală se întemeiază pe o dezvoltare axată pe oameni, care pune accentul pe capacitarea lor, astfel încât să participe la guvernanță și să își îmbunătățească calitatea vieții;

| D. | întrucât guvernanța participativă la nivel local trebuie să fie asigurată și structurată astfel încât să îmbunătățească organizarea unui stat, pentru a consolida calitatea democrației, a justiției sociale, a dezvoltării economice, sociale și civice, precum și protejarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât guvernanța participativă la nivel local trebuie să fie asigurată și structurată astfel încât să îmbunătățească organizarea unui stat, pentru a consolida calitatea democrației, a justiției sociale, a dezvoltării economice, sociale și civice, precum și protejarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului;

| E. | întrucât participarea populației la procesele decizionale promovează protecția intereselor minorităților și a grupurilor marginalizate și asigură o guvernanță echitabilă, transparentă și responsabilă și o dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

E.

întrucât participarea populației la procesele decizionale promovează protecția intereselor minorităților și a grupurilor marginalizate și asigură o guvernanță echitabilă, transparentă și responsabilă și o dezvoltare durabilă;

| F. | întrucât obiectivele de dezvoltare ale mileniului au evidențiat rolul esențial al autorităților locale în combaterea sărăciei și în furnizarea de servicii în folosul comunității, cum ar fi apa și salubritatea, asistența medicală primară și educația; |
| --- | --- |

F.

întrucât obiectivele de dezvoltare ale mileniului au evidențiat rolul esențial al autorităților locale în combaterea sărăciei și în furnizarea de servicii în folosul comunității, cum ar fi apa și salubritatea, asistența medicală primară și educația;

| G. | întrucât descentralizarea ar trebui să permită un acces egal la funcții publice și reînnoirea clasei politice prin promovarea exercitării guvernanței participative de către femei și tinerele generații; |
| --- | --- |

G.

întrucât descentralizarea ar trebui să permită un acces egal la funcții publice și reînnoirea clasei politice prin promovarea exercitării guvernanței participative de către femei și tinerele generații;

| H. | întrucât descentralizarea contribuie semnificativ la instaurarea unui climat de echitate, prin distribuirea echitabilă a resurselor către zonele marginalizate și slab dezvoltate, și le oferă cetățenilor posibilitatea de a lua decizii cu privire la chestiunile care îi privesc în mod direct; |
| --- | --- |

H.

întrucât descentralizarea contribuie semnificativ la instaurarea unui climat de echitate, prin distribuirea echitabilă a resurselor către zonele marginalizate și slab dezvoltate, și le oferă cetățenilor posibilitatea de a lua decizii cu privire la chestiunile care îi privesc în mod direct;

| I. | întrucât reforma privind descentralizarea și transferul de competențe ar trebui să se bazeze pe principiul subsidiarității, pentru a asigura o mai bună guvernanță, prin care deciziile se adoptă la nivelul cel mai scăzut cu putință, și întrucât, pe baza principiului subsidiarității, unitățile centrale ar trebui să intervină la nivel local numai acolo unde se dovedește a fi necesar și în cazul în care sunt capabile să acționeze într-un mod mai eficient decât unitățile descentralizate; |
| --- | --- |

I.

întrucât reforma privind descentralizarea și transferul de competențe ar trebui să se bazeze pe principiul subsidiarității, pentru a asigura o mai bună guvernanță, prin care deciziile se adoptă la nivelul cel mai scăzut cu putință, și întrucât, pe baza principiului subsidiarității, unitățile centrale ar trebui să intervină la nivel local numai acolo unde se dovedește a fi necesar și în cazul în care sunt capabile să acționeze într-un mod mai eficient decât unitățile descentralizate;

| J. | întrucât guvernanța democratică cuprinde nu numai guvernele naționale, ci și unitățile descentralizate și actorii nestatali, ale căror roluri sunt cruciale în crearea de legături între cetățeni și guvern și în asigurarea unei asumări democratice pe scară largă a politicilor publice ale țării respective; întrucât unitățile descentralizate reprezintă o punte solidă între comunități și autoritățile naționale, ce permite instituirea unei democrații de proximitate, pe baza participării populației locale și a exprimării sale democratice; |
| --- | --- |

J.

întrucât guvernanța democratică cuprinde nu numai guvernele naționale, ci și unitățile descentralizate și actorii nestatali, ale căror roluri sunt cruciale în crearea de legături între cetățeni și guvern și în asigurarea unei asumări democratice pe scară largă a politicilor publice ale țării respective; întrucât unitățile descentralizate reprezintă o punte solidă între comunități și autoritățile naționale, ce permite instituirea unei democrații de proximitate, pe baza participării populației locale și a exprimării sale democratice;

| K. | întrucât unitățile descentralizate beneficiază de un anumit grad de autonomie față de administrațiile centrale, în circumscripția lor teritorială, în funcție de legislația națională, pentru a legifera în anumite domenii și pentru a le furniza cetățenilor servicii publice la nivel local; |
| --- | --- |

K.

întrucât unitățile descentralizate beneficiază de un anumit grad de autonomie față de administrațiile centrale, în circumscripția lor teritorială, în funcție de legislația națională, pentru a legifera în anumite domenii și pentru a le furniza cetățenilor servicii publice la nivel local;

| L. | întrucât buna guvernanță la nivel local se caracterizează prin calitatea, eficacitatea și eficiența administrației locale și a furnizării de servicii publice, prin calitatea politicilor publice locale și a procedurilor decizionale, prin caracterul incluziv, transparența și responsabilitatea acestora, precum și prin modul în care se exercită puterea și autoritatea la nivel local; |
| --- | --- |

L.

întrucât buna guvernanță la nivel local se caracterizează prin calitatea, eficacitatea și eficiența administrației locale și a furnizării de servicii publice, prin calitatea politicilor publice locale și a procedurilor decizionale, prin caracterul incluziv, transparența și responsabilitatea acestora, precum și prin modul în care se exercită puterea și autoritatea la nivel local;

| M. | întrucât un transfer real al puterii politice de la administrația centrală și descentralizarea fiscală de care beneficiază unitățile descentralizate contribuie la autonomia financiară a acestora; |
| --- | --- |

M.

întrucât un transfer real al puterii politice de la administrația centrală și descentralizarea fiscală de care beneficiază unitățile descentralizate contribuie la autonomia financiară a acestora;

| N. | întrucât este posibil ca descentralizarea să nu dea rezultatele scontate în situația în care instituțiile publice sunt fragile și nu dispun de capacitățile necesare, ceea ce poate determina transferul acestor deficiențe la nivel local; |
| --- | --- |

N.

întrucât este posibil ca descentralizarea să nu dea rezultatele scontate în situația în care instituțiile publice sunt fragile și nu dispun de capacitățile necesare, ceea ce poate determina transferul acestor deficiențe la nivel local;

| O. | întrucât o societate civilă dinamică și activă, ce respectă libertatea de exprimare și de asociere, este esențială pentru eficacitatea, transparența și responsabilitatea administrației locale și pentru o bună guvernanță descentralizată; |
| --- | --- |

O.

întrucât o societate civilă dinamică și activă, ce respectă libertatea de exprimare și de asociere, este esențială pentru eficacitatea, transparența și responsabilitatea administrației locale și pentru o bună guvernanță descentralizată;

| P. | întrucât, în absența unor mecanisme eficiente de monitorizare și de supraveghere la nivel național, regional și local, descentralizarea ar putea conduce la corupție, irosirea fondurilor publice și împrumuturi necontrolate, care, la rândul lor, afectează bugetele naționale și guvernanța; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în absența unor mecanisme eficiente de monitorizare și de supraveghere la nivel național, regional și local, descentralizarea ar putea conduce la corupție, irosirea fondurilor publice și împrumuturi necontrolate, care, la rândul lor, afectează bugetele naționale și guvernanța;

| Q. | întrucât este nevoie de angajament și consultare permanentă între administrațiile centrale și unitățile descentralizate, în special în ceea ce privește conceperea, elaborarea și punerea în aplicare de către un singur nivel de guvernare a proiectelor și programelor care pot afecta direct sau indirect competențele altor niveluri de guvernare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este nevoie de angajament și consultare permanentă între administrațiile centrale și unitățile descentralizate, în special în ceea ce privește conceperea, elaborarea și punerea în aplicare de către un singur nivel de guvernare a proiectelor și programelor care pot afecta direct sau indirect competențele altor niveluri de guvernare;

| R. | întrucât, în structurile de guvernanță și în sfera politică, femeile sunt mult subreprezentate, iar democrația și buna guvernanță nu pot fi obținute decât prin intermediul egalității de gen și al unei reprezentări mai echitabile, pe care trebuie să le promoveze descentralizarea; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în structurile de guvernanță și în sfera politică, femeile sunt mult subreprezentate, iar democrația și buna guvernanță nu pot fi obținute decât prin intermediul egalității de gen și al unei reprezentări mai echitabile, pe care trebuie să le promoveze descentralizarea;

| S. | întrucât Parteneriatul de la Busan oferă un cadru de discuții din ce în ce mai amplu pentru noi părți interesate din domeniul dezvoltării, cum ar fi actorii locali și regionali; |
| --- | --- |

S.

întrucât Parteneriatul de la Busan oferă un cadru de discuții din ce în ce mai amplu pentru noi părți interesate din domeniul dezvoltării, cum ar fi actorii locali și regionali;

| T. | întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) creează numeroase noi oportunități de participare politică, incluziune digitală, transparență și responsabilitate în contextul guvernanței descentralizate; |
| --- | --- |

T.

întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) creează numeroase noi oportunități de participare politică, incluziune digitală, transparență și responsabilitate în contextul guvernanței descentralizate;

| 1. | îndeamnă statele ACP și statele membre ale UE să promoveze descentralizarea, ca pe o modalitate de îmbunătățire a procesului de dezvoltare, de creare a unor noi surse de venit la nivel local și regional, de promovare a exercitării unor competențe democratice și responsabile, de promovare a unității naționale prin recunoașterea diversității, conferind astfel cetățenilor competențe de auto-guvernanță, pentru a-i implica în mai mare măsură în exercitarea puterii de stat și în luarea deciziilor care îi privesc în mod direct, de recunoaștere a dreptului comunităților la administrarea propriilor afaceri și la continuă dezvoltare, de protejare și promovare a intereselor și drepturilor minorităților și ale comunităților marginalizate, precum și de asigurare a repartizării echitabile a resurselor naționale și locale; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă statele ACP și statele membre ale UE să promoveze descentralizarea, ca pe o modalitate de îmbunătățire a procesului de dezvoltare, de creare a unor noi surse de venit la nivel local și regional, de promovare a exercitării unor competențe democratice și responsabile, de promovare a unității naționale prin recunoașterea diversității, conferind astfel cetățenilor competențe de auto-guvernanță, pentru a-i implica în mai mare măsură în exercitarea puterii de stat și în luarea deciziilor care îi privesc în mod direct, de recunoaștere a dreptului comunităților la administrarea propriilor afaceri și la continuă dezvoltare, de protejare și promovare a intereselor și drepturilor minorităților și ale comunităților marginalizate, precum și de asigurare a repartizării echitabile a resurselor naționale și locale;

| 2. | este ferm convins că descentralizarea și guvernanța participativă la nivel local ar trebui să fie proiectate astfel încât să conducă la un nivel cât mai înalt de justiție socială, pentru a garanta că toate inegalitățile socioeconomice sunt abordate în mod real în procesele de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

2.

este ferm convins că descentralizarea și guvernanța participativă la nivel local ar trebui să fie proiectate astfel încât să conducă la un nivel cât mai înalt de justiție socială, pentru a garanta că toate inegalitățile socioeconomice sunt abordate în mod real în procesele de luare a deciziilor;

| 3. | subliniază faptul că noile orientări din comunicarea Comisiei privind autoritățile locale și recunoașterea rolului lor în calitate de actori statali reprezintă un progres semnificativ în agenda de dezvoltare a Uniunii Europene; subliniază necesitatea ca aceste noi orientări să se concretizeze în implementarea efectivă a cooperării europene, în special în ceea ce privește cel de Al 11-lea Fond european de dezvoltare (FED); |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că noile orientări din comunicarea Comisiei privind autoritățile locale și recunoașterea rolului lor în calitate de actori statali reprezintă un progres semnificativ în agenda de dezvoltare a Uniunii Europene; subliniază necesitatea ca aceste noi orientări să se concretizeze în implementarea efectivă a cooperării europene, în special în ceea ce privește cel de Al 11-lea Fond european de dezvoltare (FED);

| 4. | reamintește că procesul de descentralizare contribuie la îmbunătățirea guvernanței participative prin consolidarea asumării responsabilității, prin dialoguri multilaterale purtate între diferite părți interesate și diferiți actori și prin coordonarea programelor și politicilor la nivel subnațional; |
| --- | --- |

4.

reamintește că procesul de descentralizare contribuie la îmbunătățirea guvernanței participative prin consolidarea asumării responsabilității, prin dialoguri multilaterale purtate între diferite părți interesate și diferiți actori și prin coordonarea programelor și politicilor la nivel subnațional;

| 5. | invită statele ACP și statele membre ale UE ca, în cooperare cu organismele de integrare regională din statele ACP, să promoveze o abordare globală a descentralizării și să consolideze rolul ce revine comunităților locale, organizațiilor cu bază comunitară și ONG-urilor de a influența și monitoriza procesele de reformă în materie de descentralizare; solicită UE și statelor ACP să instituie mecanisme de dialog regulat cu organizațiile societății civile în acest sens; |
| --- | --- |

5.

invită statele ACP și statele membre ale UE ca, în cooperare cu organismele de integrare regională din statele ACP, să promoveze o abordare globală a descentralizării și să consolideze rolul ce revine comunităților locale, organizațiilor cu bază comunitară și ONG-urilor de a influența și monitoriza procesele de reformă în materie de descentralizare; solicită UE și statelor ACP să instituie mecanisme de dialog regulat cu organizațiile societății civile în acest sens;

| 6. | solicită UE și statelor ACP să promoveze cooperarea descentralizată ca mijloc de implementare a cadrului de dezvoltare post-2015; în acest scop, invită Comisia să transforme descentralizarea într-un sector esențial de finanțare pentru instrumentele sale financiare de acordare a ajutorului extern; invită statele membre ale UE să acorde descentralizării un loc adecvat în programele lor de dezvoltare și să își coordoneze activitățile cu cele ale Comisiei, cu activitățile altor state membre și țări ACP și cu activitățile organizațiilor regionale; |
| --- | --- |

6.

solicită UE și statelor ACP să promoveze cooperarea descentralizată ca mijloc de implementare a cadrului de dezvoltare post-2015; în acest scop, invită Comisia să transforme descentralizarea într-un sector esențial de finanțare pentru instrumentele sale financiare de acordare a ajutorului extern; invită statele membre ale UE să acorde descentralizării un loc adecvat în programele lor de dezvoltare și să își coordoneze activitățile cu cele ale Comisiei, cu activitățile altor state membre și țări ACP și cu activitățile organizațiilor regionale;

| 7. | subliniază rolul important al Uniunii Africane, în special al AMCOD, în dezvoltarea politicilor de descentralizare; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul important al Uniunii Africane, în special al AMCOD, în dezvoltarea politicilor de descentralizare;

| 8. | recunoaște că structurile de coordonare a autorităților locale joacă un rol esențial în susținerea tehnică și metodologică a dezvoltării capacităților locale, prin facilitarea schimbului de know-how, pentru sprijinirea procesului de descentralizare și a furnizării serviciilor de bază; consideră că aceste structuri constituie, de asemenea, un forum adecvat pentru dialogul politic și pentru a face auzită vocea autorităților locale la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

8.

recunoaște că structurile de coordonare a autorităților locale joacă un rol esențial în susținerea tehnică și metodologică a dezvoltării capacităților locale, prin facilitarea schimbului de know-how, pentru sprijinirea procesului de descentralizare și a furnizării serviciilor de bază; consideră că aceste structuri constituie, de asemenea, un forum adecvat pentru dialogul politic și pentru a face auzită vocea autorităților locale la toate nivelurile de guvernare;

| 9. | îndeamnă UE și statele ACP să ia măsuri pentru a consolida participarea femeilor, a culturilor locale, a populațiilor indigene și a minorităților, inclusiv prin consolidarea capacității acestor grupuri de a participa la dezvoltarea locală și regională și la planificarea investițiilor, și încurajează crearea unor platforme locale pentru procesul de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă UE și statele ACP să ia măsuri pentru a consolida participarea femeilor, a culturilor locale, a populațiilor indigene și a minorităților, inclusiv prin consolidarea capacității acestor grupuri de a participa la dezvoltarea locală și regională și la planificarea investițiilor, și încurajează crearea unor platforme locale pentru procesul de elaborare a politicilor;

| 10. | subliniază necesitatea de a asigura implicarea largă a organizațiilor societății civile, a autorităților locale și a autorităților naționale, cu scopul de a asigura o guvernanță echitabilă, transparentă și responsabilă; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea de a asigura implicarea largă a organizațiilor societății civile, a autorităților locale și a autorităților naționale, cu scopul de a asigura o guvernanță echitabilă, transparentă și responsabilă;

| 11. | subliniază faptul că un proces eficient de descentralizare necesită reforme în sectorul public, cum ar fi transferul de competențe, funcții și resurse, precum și pluralismul actorilor politici și participarea activă a cetățenilor, atât în mod direct, cât și prin intermediul reprezentanților lor, la planificare și la stabilirea bugetului; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că un proces eficient de descentralizare necesită reforme în sectorul public, cum ar fi transferul de competențe, funcții și resurse, precum și pluralismul actorilor politici și participarea activă a cetățenilor, atât în mod direct, cât și prin intermediul reprezentanților lor, la planificare și la stabilirea bugetului;

| 12. | îndeamnă autoritățile competente să adopte măsuri pentru a promova o administrație judiciară mai solidă, care, împreună cu agențiile fiscale, ar trebui să dispună de mecanisme de combatere a corupției (finanțare suficientă, mecanisme de luptă împotriva fraudei și autorități de resort etc.); |
| --- | --- |

12.

îndeamnă autoritățile competente să adopte măsuri pentru a promova o administrație judiciară mai solidă, care, împreună cu agențiile fiscale, ar trebui să dispună de mecanisme de combatere a corupției (finanțare suficientă, mecanisme de luptă împotriva fraudei și autorități de resort etc.);

| 13. | subliniază necesitatea găsirii unor modalități de îmbunătățire a participării cetățenești prin intermediul educației civice, pentru a consolida capacitățile tuturor cetățenilor cu privire la drepturile și obligațiile lor în materie de bună guvernanță; solicită încheierea unor acorduri de parteneriat între autoritățile locale din UE și din statele ACP în domenii precum formarea și capacitatea umană, susținerea tehnică și metodologică a dezvoltării capacităților locale și facilitarea schimbului de know-how; insistă asupra importanței învățării pe tot parcursul vieții, a educației civice formale, non-formale și informale și a dialogului intercultural, în ceea ce privește înzestrarea cetățenilor cu instrumentele necesare participării la guvernanța locală și construirea unui sector dinamic al societăți civile; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea găsirii unor modalități de îmbunătățire a participării cetățenești prin intermediul educației civice, pentru a consolida capacitățile tuturor cetățenilor cu privire la drepturile și obligațiile lor în materie de bună guvernanță; solicită încheierea unor acorduri de parteneriat între autoritățile locale din UE și din statele ACP în domenii precum formarea și capacitatea umană, susținerea tehnică și metodologică a dezvoltării capacităților locale și facilitarea schimbului de know-how; insistă asupra importanței învățării pe tot parcursul vieții, a educației civice formale, non-formale și informale și a dialogului intercultural, în ceea ce privește înzestrarea cetățenilor cu instrumentele necesare participării la guvernanța locală și construirea unui sector dinamic al societăți civile;

| 14. | amintește că trebuie garantate libertatea de exprimare și libertatea presei pentru a permite participarea publică liberă, echitabilă și deschisă a tuturor cetățenilor la guvernanța locală, indiferent de comunitățile și grupurile din care fac parte; |
| --- | --- |

14.

amintește că trebuie garantate libertatea de exprimare și libertatea presei pentru a permite participarea publică liberă, echitabilă și deschisă a tuturor cetățenilor la guvernanța locală, indiferent de comunitățile și grupurile din care fac parte;

| 15. | solicită organizarea de alegeri transparente, libere și echitabile, la intervale regulate, care să aibă loc în scopul instituționalizării legitimei autorități a organismelor locale reprezentative și al schimbării lor democratice, precum și al asigurării unei mai bune puneri în aplicare a democrației de proximitate; |
| --- | --- |

15.

solicită organizarea de alegeri transparente, libere și echitabile, la intervale regulate, care să aibă loc în scopul instituționalizării legitimei autorități a organismelor locale reprezentative și al schimbării lor democratice, precum și al asigurării unei mai bune puneri în aplicare a democrației de proximitate;

| 16. | îndeamnă autoritățile naționale să asigure un transfer echitabil din resursele lor bugetare naționale către unitățile descentralizate, subregiuni, orașe și comune; subliniază, în acest sens, că ar trebui să se acorde mai mult sprijin pentru consolidarea capacităților privind buna gestionare a bunurilor publice și a capacităților financiare și bugetare ale unităților descentralizate, astfel încât acestea să ofere servicii publice de calitate, să garanteze egalitatea de șanse și să consolideze coeziunea socială; solicită Comisiei să încurajeze mobilizarea surselor inovatoare de finanțare pentru cooperarea descentralizată, în special a instrumentelor de combinare a împrumuturilor și donațiilor corespunzătoare cerințelor specifice ale unităților descentralizate; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă autoritățile naționale să asigure un transfer echitabil din resursele lor bugetare naționale către unitățile descentralizate, subregiuni, orașe și comune; subliniază, în acest sens, că ar trebui să se acorde mai mult sprijin pentru consolidarea capacităților privind buna gestionare a bunurilor publice și a capacităților financiare și bugetare ale unităților descentralizate, astfel încât acestea să ofere servicii publice de calitate, să garanteze egalitatea de șanse și să consolideze coeziunea socială; solicită Comisiei să încurajeze mobilizarea surselor inovatoare de finanțare pentru cooperarea descentralizată, în special a instrumentelor de combinare a împrumuturilor și donațiilor corespunzătoare cerințelor specifice ale unităților descentralizate;

| 17. | subliniază importanța capitală a unei mai atente concentrări asupra mobilizării resurselor fiscale, atât la nivel național, cât și la nivel local, în țările în curs de dezvoltare; salută înființarea treptată a unor observatoare ale finanțelor locale; consideră că astfel de observatoare merită un sprijin mai substanțial din partea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța capitală a unei mai atente concentrări asupra mobilizării resurselor fiscale, atât la nivel național, cât și la nivel local, în țările în curs de dezvoltare; salută înființarea treptată a unor observatoare ale finanțelor locale; consideră că astfel de observatoare merită un sprijin mai substanțial din partea Uniunii Europene;

| 18. | subliniază că descentralizarea ar trebui să reprezinte un mijloc eficace de combatere a corupției la toate nivelurile, inclusiv a corupției care emană din întreprinderile multinaționale; îndeamnă UE, statele ACP și organismele regionale să acorde prioritate identificării acelor deficiențe ale guvernanței care ar putea face ca descentralizarea să conducă la corupție, inclusiv la evaziune fiscală și fluxuri financiare ilicite, și să adopte măsuri eficiente pentru a preîntâmpina consecințele negative; solicită așadar un sprijin adecvat pentru capacitățile de monitorizare și pentru consolidarea statului de drept, cu scopul de a contracara aceste probleme grave; |
| --- | --- |

18.

subliniază că descentralizarea ar trebui să reprezinte un mijloc eficace de combatere a corupției la toate nivelurile, inclusiv a corupției care emană din întreprinderile multinaționale; îndeamnă UE, statele ACP și organismele regionale să acorde prioritate identificării acelor deficiențe ale guvernanței care ar putea face ca descentralizarea să conducă la corupție, inclusiv la evaziune fiscală și fluxuri financiare ilicite, și să adopte măsuri eficiente pentru a preîntâmpina consecințele negative; solicită așadar un sprijin adecvat pentru capacitățile de monitorizare și pentru consolidarea statului de drept, cu scopul de a contracara aceste probleme grave;

| 19. | subliniază importanța promovării descentralizării pentru abordarea unor chestiuni precum gestionarea deșeurilor și sărăcia urbană, combaterea excluziunii sociale, reducerea inegalităților, capacitarea cetățenilor, combaterea inegalității de gen, proiectarea unor infrastructuri inovatoare, prestarea de servicii, amenajarea teritoriului, reducerea riscurilor de dezastre naturale, consumul de energie etc.; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța promovării descentralizării pentru abordarea unor chestiuni precum gestionarea deșeurilor și sărăcia urbană, combaterea excluziunii sociale, reducerea inegalităților, capacitarea cetățenilor, combaterea inegalității de gen, proiectarea unor infrastructuri inovatoare, prestarea de servicii, amenajarea teritoriului, reducerea riscurilor de dezastre naturale, consumul de energie etc.;

| 20. | salută mobilizarea și implicarea orașelor din ACP și UE în pregătirea Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind locuințele și dezvoltarea urbană durabilă Habitat III; |
| --- | --- |

20.

salută mobilizarea și implicarea orașelor din ACP și UE în pregătirea Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind locuințele și dezvoltarea urbană durabilă Habitat III;

| 21. | subliniază faptul că schimbările climatice și degradarea mediului pun în pericol reducerea sărăciei și constituie o provocare majoră pentru autoritățile locale, deoarece afectează în primul rând comunitățile locale; invită UE și statele ACP, precum și organismele regionale să se asigure că unitățile descentralizate sunt pe deplin implicate în punerea în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că schimbările climatice și degradarea mediului pun în pericol reducerea sărăciei și constituie o provocare majoră pentru autoritățile locale, deoarece afectează în primul rând comunitățile locale; invită UE și statele ACP, precum și organismele regionale să se asigure că unitățile descentralizate sunt pe deplin implicate în punerea în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice;

| 22. | invită statele ACP și statele membre ale UE să promoveze aplicarea principiului subsidiarității între unitățile naționale și cele descentralizate și a principiului echității, ca pe o modalitate mai eficace de acțiune la nivel local; |
| --- | --- |

22.

invită statele ACP și statele membre ale UE să promoveze aplicarea principiului subsidiarității între unitățile naționale și cele descentralizate și a principiului echității, ca pe o modalitate mai eficace de acțiune la nivel local;

| 23. | recunoaște caracterul inadecvat al unui model unitar de descentralizare pentru toate țările și solicită respectarea culturilor și tradițiilor și a inventivității intrinseci a indivizilor; |
| --- | --- |

23.

recunoaște caracterul inadecvat al unui model unitar de descentralizare pentru toate țările și solicită respectarea culturilor și tradițiilor și a inventivității intrinseci a indivizilor;

| 24. | subliniază importanța promovării bunei guvernanțe la nivel local, prin promovarea principiilor responsabilității, transparenței, participării și a capacității de adaptare și prin garantarea faptului că statul de drept este susținut, iar drepturile omului și libertățile fundamentale – respectate; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța promovării bunei guvernanțe la nivel local, prin promovarea principiilor responsabilității, transparenței, participării și a capacității de adaptare și prin garantarea faptului că statul de drept este susținut, iar drepturile omului și libertățile fundamentale – respectate;

| 25. | subliniază necesitatea încorporării TIC în guvernanța locală, acolo unde este posibil, și a lansării de inițiative care să promoveze alfabetizarea digitală și accesul la tehnologie și la internet; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea încorporării TIC în guvernanța locală, acolo unde este posibil, și a lansării de inițiative care să promoveze alfabetizarea digitală și accesul la tehnologie și la internet;

| 26. | recunoaște rolul esențial al autorităților locale în combaterea radicalizării și a terorismului; invită UE și statele ACP și organismele regionale să se asigure că autoritățile locale pot juca un rol esențial în promovarea integrării dintre comunități și în prevenirea radicalizării sau a altor forme de marginalizare; solicită UE și statelor ACP să instituie un mecanism de schimb de know-how în acest domeniu; |
| --- | --- |

26.

recunoaște rolul esențial al autorităților locale în combaterea radicalizării și a terorismului; invită UE și statele ACP și organismele regionale să se asigure că autoritățile locale pot juca un rol esențial în promovarea integrării dintre comunități și în prevenirea radicalizării sau a altor forme de marginalizare; solicită UE și statelor ACP să instituie un mecanism de schimb de know-how în acest domeniu;

| 27. | subliniază rolul esențial al guvernanței locale în contextul reconcilierii post-conflict, întrucât autoritățile locale reprezintă primul vector al restabilirii prezenței statului la nivel local și al unei mai eficiente adaptări la condițiile locale, precum și al prevenirii conflictelor prin gestionarea tensiunilor dintre diferitele grupuri, al unei reprezentări și participări sporite și al furnizării de servicii în condiții mai bune; |
| --- | --- |

27.

subliniază rolul esențial al guvernanței locale în contextul reconcilierii post-conflict, întrucât autoritățile locale reprezintă primul vector al restabilirii prezenței statului la nivel local și al unei mai eficiente adaptări la condițiile locale, precum și al prevenirii conflictelor prin gestionarea tensiunilor dintre diferitele grupuri, al unei reprezentări și participări sporite și al furnizării de servicii în condiții mai bune;

| 28. | subliniază importanța includerii în procesul decizional politic și administrativ a femeilor, a tinerilor, a persoanelor cu handicap și a persoanelor cele mai vulnerabile, precum și a tuturor persoanelor, indiferent de mediul cultural și socioeconomic din care provin, și, totodată, a capacitării lor, în scopul participării și reprezentării lor plenare la toate nivelurile de guvernare, în special la nivel local; solicită punerea în aplicare a egalității de gen pe bază de paritate; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța includerii în procesul decizional politic și administrativ a femeilor, a tinerilor, a persoanelor cu handicap și a persoanelor cele mai vulnerabile, precum și a tuturor persoanelor, indiferent de mediul cultural și socioeconomic din care provin, și, totodată, a capacitării lor, în scopul participării și reprezentării lor plenare la toate nivelurile de guvernare, în special la nivel local; solicită punerea în aplicare a egalității de gen pe bază de paritate;

| 29. | insistă asupra faptului că procesul de descentralizare trebuie să ofere posibilitatea combaterii inegalității de gen și a unei reprezentări și vizibilități sporite a femeilor în procesele decizionale din sfera politică și economică; |
| --- | --- |

29.

insistă asupra faptului că procesul de descentralizare trebuie să ofere posibilitatea combaterii inegalității de gen și a unei reprezentări și vizibilități sporite a femeilor în procesele decizionale din sfera politică și economică;

| 30. | consideră că descentralizarea trebuie să permită și să faciliteze participarea tinerilor la guvernanța locală, aceștia trebuind să fie reprezentați în procesul de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

30.

consideră că descentralizarea trebuie să permită și să faciliteze participarea tinerilor la guvernanța locală, aceștia trebuind să fie reprezentați în procesul de luare a deciziilor;

| 31. | îndeamnă autoritățile competente să elimine dublarea eforturilor din administrația de stat și să evite suprapunerea de competențe între autoritățile locale și cele regionale; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă autoritățile competente să elimine dublarea eforturilor din administrația de stat și să evite suprapunerea de competențe între autoritățile locale și cele regionale;

| 32. | subliniază necesitatea de a consolida guvernarea electronică și canalele create de noile tehnologii, cu scopul de a asigura o administrație mai transparentă, preîntâmpinând astfel relele practici, sub toate formele, facilitând accesul cetățenilor și asigurând tragerea la răspundere a celor vinovați; |
| --- | --- |

32.

subliniază necesitatea de a consolida guvernarea electronică și canalele create de noile tehnologii, cu scopul de a asigura o administrație mai transparentă, preîntâmpinând astfel relele practici, sub toate formele, facilitând accesul cetățenilor și asigurând tragerea la răspundere a celor vinovați;

| 33. | solicită o cooperare consolidată între statele ACP și statele membre ale UE și organizațiile regionale din ACP, precum UA, Caricom și Forumul insulelor din Pacific (PIF), în ceea ce privește instituirea și consolidarea capacității mecanismelor de supraveghere a resurselor atribuite unităților descentralizate, pentru combaterea corupției și a risipei în domeniul STIM; subliniază că ar trebui să fie îmbunătățită cooperarea internațională în domeniul combaterii fluxurilor financiare ilicite, cu scopul de a asigura condiții de concurență echitabile în domeniul impozitării întreprinderilor locale și internaționale; |
| --- | --- |

33.

solicită o cooperare consolidată între statele ACP și statele membre ale UE și organizațiile regionale din ACP, precum UA, Caricom și Forumul insulelor din Pacific (PIF), în ceea ce privește instituirea și consolidarea capacității mecanismelor de supraveghere a resurselor atribuite unităților descentralizate, pentru combaterea corupției și a risipei în domeniul STIM; subliniază că ar trebui să fie îmbunătățită cooperarea internațională în domeniul combaterii fluxurilor financiare ilicite, cu scopul de a asigura condiții de concurență echitabile în domeniul impozitării întreprinderilor locale și internaționale;

| 34. | reafirmă că este important ca, în cadrul cooperării ACP-UE, să se instituie între autoritățile locale un veritabil dialog politic care să permită o evaluare a progreselor actuale, a dificultăților și a perspectivelor de creștere a eficacității ajutorului la nivel local; |
| --- | --- |

34.

reafirmă că este important ca, în cadrul cooperării ACP-UE, să se instituie între autoritățile locale un veritabil dialog politic care să permită o evaluare a progreselor actuale, a dificultăților și a perspectivelor de creștere a eficacității ajutorului la nivel local;

| 35. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, organizațiilor regionale din statele ACP și secretarului general al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

35.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, organizațiilor regionale din statele ACP și secretarului general al Organizației Națiunilor Unite.

REZOLUȚIA (7)

privind o zonă continentală de liber schimb în Africa – posibilități de stimulare a comerțului pe continentul african și potențiale beneficii pentru țările membre ale ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | întrunită la Windhoek (Namibia), între 13 și 15 iunie 2016; |
| --- | --- |

—

întrunită la Windhoek (Namibia), între 13 și 15 iunie 2016;

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură;

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (1), în special articolul 21, și revizuirile Acordului de la Cotonou din 2005 și 2010 (2); |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (1), în special articolul 21, și revizuirile Acordului de la Cotonou din 2005 și 2010 (2);

| — | având în vedere rezoluțiile sale: din 19 februarie 2004 privind acordurile de parteneriat economic (APE), Probleme și perspective (3); din 23 noiembrie 2006, referitoare la evaluarea negocierilor Acordurilor de parteneriat economic (4); din 9 aprilie 2009, referitoare la acordurile de parteneriat economic și impactul lor asupra țărilor ACP (5) și din 19 iunie 2013, referitoare la acordurile de parteneriat economic – următorii pași (6); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale: din 19 februarie 2004 privind acordurile de parteneriat economic (APE), Probleme și perspective (3); din 23 noiembrie 2006, referitoare la evaluarea negocierilor Acordurilor de parteneriat economic (4); din 9 aprilie 2009, referitoare la acordurile de parteneriat economic și impactul lor asupra țărilor ACP (5) și din 19 iunie 2013, referitoare la acordurile de parteneriat economic – următorii pași (6);

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 martie 2014 referitoare la integrarea regională și modernizarea serviciilor vamale în scopul dezvoltării durabile în țările ACP, în cooperare cu UE (7); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 martie 2014 referitoare la integrarea regională și modernizarea serviciilor vamale în scopul dezvoltării durabile în țările ACP, în cooperare cu UE (7);

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 27 ianuarie 2012 intitulată „Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin” [COM(2012) 22 final]; |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 27 ianuarie 2012 intitulată „Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin” [COM(2012) 22 final];

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2015 intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015” [COM(2015) 44 final]; |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2015 intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015” [COM(2015) 44 final];

| — | având în vedere documentul final al agendei de dezvoltare post-2015 intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptat de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în septembrie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final al agendei de dezvoltare post-2015 intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptat de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în septembrie 2015;

| — | având în vedere cea de-a treia conferință internațională a ONU privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată la Addis Abeba în perioada 13-16 iulie; |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a treia conferință internațională a ONU privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată la Addis Abeba în perioada 13-16 iulie;

| — | având în vedere planul de acțiune sin 2012 al Comisiei Economice pentru Africa (UNECA) a ONU pentru stimularea comerțului intraafrican; |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune sin 2012 al Comisiei Economice pentru Africa (UNECA) a ONU pentru stimularea comerțului intraafrican;

| — | având în vedere Carta Organizației Unității Africane (OUA), adoptată la Addis Abeba la 25 mai 1963; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Unității Africane (OUA), adoptată la Addis Abeba la 25 mai 1963;

| — | având în vedere Actul Constitutiv al Uniunii Africane, adoptat la Lomé, Togo, la 11 iulie 2000; |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul Constitutiv al Uniunii Africane, adoptat la Lomé, Togo, la 11 iulie 2000;

| — | având în vedere decizia din 22 octombrie 2008 a Summitului social tripartit de la Kampala, de a crea o zonă de liber schimb între Piața comună a Africii de Est și de Sud (COMESA), Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) și Comunitatea Africii de Est (EAC); |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia din 22 octombrie 2008 a Summitului social tripartit de la Kampala, de a crea o zonă de liber schimb între Piața comună a Africii de Est și de Sud (COMESA), Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) și Comunitatea Africii de Est (EAC);

| — | având în vedere Tratatul de la Abuja din 3 iunie 1991 de instituire a Comunității Economice Africane, în special articolele 6 și 88; |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Abuja din 3 iunie 1991 de instituire a Comunității Economice Africane, în special articolele 6 și 88;

| — | având în vedere decizia luată cu ocazia celei de a 18-a sesiuni a Adunării Uniunii Africane, care a avut loc la Addis Abeba în perioada 23-30 ianuarie 2012; |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia luată cu ocazia celei de a 18-a sesiuni a Adunării Uniunii Africane, care a avut loc la Addis Abeba în perioada 23-30 ianuarie 2012;

| — | având în vedere planurile de acțiune pentru dezvoltarea economică a Africii, adoptate în 1980 și în 2012 la Lagos; |
| --- | --- |

—

având în vedere planurile de acțiune pentru dezvoltarea economică a Africii, adoptate în 1980 și în 2012 la Lagos;

| — | având în vedere Agenda 2063, lansată la cea de a 50-a aniversare a Uniunii Africane la Addis Abeba, în mai 2013 și adoptată la cea de a 24-a adunare ordinară a Uniunii Africane, desfășurată la Addis Abeba la 31 ianuarie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2063, lansată la cea de a 50-a aniversare a Uniunii Africane la Addis Abeba, în mai 2013 și adoptată la cea de a 24-a adunare ordinară a Uniunii Africane, desfășurată la Addis Abeba la 31 ianuarie 2015;

| — | având în vedere cea de a 22-a reuniune la nivel înalt a șefilor de stat ai Uniunii Africane din 30 și 31 ianuarie 2014; |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 22-a reuniune la nivel înalt a șefilor de stat ai Uniunii Africane din 30 și 31 ianuarie 2014;

| — | având în vedere deciziile celei de a treia reuniuni tripartite la nivel înalt, desfășurată în perioada 6-10 iunie 2015 la Sharm el-Sheikh; |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile celei de a treia reuniuni tripartite la nivel înalt, desfășurată în perioada 6-10 iunie 2015 la Sharm el-Sheikh;

| — | având în vedere raportul Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) pe 2013 intitulat „Comerțului intraafrican: deblocarea dinamismului din sectorul privat”; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) pe 2013 intitulat „Comerțului intraafrican: deblocarea dinamismului din sectorul privat”;

| — | având în vedere raportul din 2015 al Forumului economic mondial referitor la competitivitatea în Africa; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2015 al Forumului economic mondial referitor la competitivitatea în Africa;

| A. | întrucât crearea zonei continentale de liber-schimb (ZLS) în Africa reprezintă expresia voinței politice a șefilor de stat din Uniunea Africană reuniți la Addis-Abeba în 2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât crearea zonei continentale de liber-schimb (ZLS) în Africa reprezintă expresia voinței politice a șefilor de stat din Uniunea Africană reuniți la Addis-Abeba în 2012;

| B. | întrucât ZLS este recunoscută în Agenda 2063 a Uniunii Africane drept o etapă importantă pentru atingerea scopului final de înființare a unei piețe comune africane și pentru constituirea unei comunități economice africane, astfel cum se prevede în Tratatul de la Abuja și în actul constitutiv al Uniunii Africane; |
| --- | --- |

B.

întrucât ZLS este recunoscută în Agenda 2063 a Uniunii Africane drept o etapă importantă pentru atingerea scopului final de înființare a unei piețe comune africane și pentru constituirea unei comunități economice africane, astfel cum se prevede în Tratatul de la Abuja și în actul constitutiv al Uniunii Africane;

| C. | întrucât contribuția Africii la comerțul mondial este foarte scăzută, fiind de aproximativ 3 %, și întrucât Africa rămâne continentul cu cel mai mic număr de schimburi comerciale intracontinentale, care reprezintă aproximativ 12 % din comerțul african, pe când schimburile comerciale cu Asia sunt de aproximativ 55 % și cu Europa de peste70 %; |
| --- | --- |

C.

întrucât contribuția Africii la comerțul mondial este foarte scăzută, fiind de aproximativ 3 %, și întrucât Africa rămâne continentul cu cel mai mic număr de schimburi comerciale intracontinentale, care reprezintă aproximativ 12 % din comerțul african, pe când schimburile comerciale cu Asia sunt de aproximativ 55 % și cu Europa de peste70 %;

| D. | întrucât, în iunie 2015, Uniunea Africană a deschis în mod oficial negocierile pentru înființarea unei ZLS până în 2017, care ar trebui urmată, până în 2019, de constituirea unei Uniuni Vamale Africane; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în iunie 2015, Uniunea Africană a deschis în mod oficial negocierile pentru înființarea unei ZLS până în 2017, care ar trebui urmată, până în 2019, de constituirea unei Uniuni Vamale Africane;

| E. | întrucât ZLS va consolida schimburile economice și culturale dintre țările africane și va crește capacitatea de aprovizionare și competitivitatea între țările din Africa, Caraibe și Pacific și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

E.

întrucât ZLS va consolida schimburile economice și culturale dintre țările africane și va crește capacitatea de aprovizionare și competitivitatea între țările din Africa, Caraibe și Pacific și Uniunea Europeană;

| F. | întrucât dezvoltarea comerțului intraafrican ar aduce beneficii întregii populații africane și ar contribui la integrarea continentului în comerțul global; |
| --- | --- |

F.

întrucât dezvoltarea comerțului intraafrican ar aduce beneficii întregii populații africane și ar contribui la integrarea continentului în comerțul global;

| G. | întrucât regionalismul axat pe dezvoltare poate avea beneficii extinse privind promovarea păcii, securitatea și stabilitatea politică pe continent; |
| --- | --- |

G.

întrucât regionalismul axat pe dezvoltare poate avea beneficii extinse privind promovarea păcii, securitatea și stabilitatea politică pe continent;

| H. | întrucât încheierea ZLS necesită armonizarea numeroaselor și variatelor angajamente comerciale asumate de majoritatea țărilor africane la nivel multilateral, regional și bilateral; |
| --- | --- |

H.

întrucât încheierea ZLS necesită armonizarea numeroaselor și variatelor angajamente comerciale asumate de majoritatea țărilor africane la nivel multilateral, regional și bilateral;

| I. | întrucât dezechilibrul structural între oferta și cererea de produse și servicii la nivel intern impun recurgerea prea frecventă la importuri costisitoare; |
| --- | --- |

I.

întrucât dezechilibrul structural între oferta și cererea de produse și servicii la nivel intern impun recurgerea prea frecventă la importuri costisitoare;

| J. | întrucât se practică comerțul transfrontalier între țări locuite adesea de aceleași popoare, iar aceste fluxuri comerciale importante nu sunt înregistrate în schimburile comerciale dintre statele africane; |
| --- | --- |

J.

întrucât se practică comerțul transfrontalier între țări locuite adesea de aceleași popoare, iar aceste fluxuri comerciale importante nu sunt înregistrate în schimburile comerciale dintre statele africane;

| K. | întrucât economia subterană nu intră în trezoreria statelor și împiedică eforturile depuse pentru sprijinirea și dezvoltarea sectorului privat; |
| --- | --- |

K.

întrucât economia subterană nu intră în trezoreria statelor și împiedică eforturile depuse pentru sprijinirea și dezvoltarea sectorului privat;

| L. | întrucât frauda, contrabanda, evaziunea și scutirile fiscale privează statele membre de resurse financiare, deși acestea sunt deja afectate de reducerea taxelor vamale ca urmare a liberalizării comerțului; întrucât sumele colosale de capital financiar ilicit care ies de pe continentul african constituie un obstacol în calea creșterii și a dezvoltării sale; |
| --- | --- |

L.

întrucât frauda, contrabanda, evaziunea și scutirile fiscale privează statele membre de resurse financiare, deși acestea sunt deja afectate de reducerea taxelor vamale ca urmare a liberalizării comerțului; întrucât sumele colosale de capital financiar ilicit care ies de pe continentul african constituie un obstacol în calea creșterii și a dezvoltării sale;

| M. | întrucât valoarea adăugată a marilor proiecte integratoare cu efectele multiplicatoare, cum ar fi lupta împotriva secării lacului Ciad și proiectele de exploatare a gazului metan de la Lacul Kivu, a potențialului hidroenergetic al bazinului fluviului Congo și a sitului d’Inga din Republica Democratică Congo; |
| --- | --- |

M.

întrucât valoarea adăugată a marilor proiecte integratoare cu efectele multiplicatoare, cum ar fi lupta împotriva secării lacului Ciad și proiectele de exploatare a gazului metan de la Lacul Kivu, a potențialului hidroenergetic al bazinului fluviului Congo și a sitului d’Inga din Republica Democratică Congo;

| 1. | remarcă că ZLS va cuprinde 54 de state africane, reprezentând un PIB total de 1,2 mii de miliarde USD, că va reprezenta o piață de peste un miliard de locuitori în 2050 și că va spori comerțul intraafrican cu 35 de miliarde USD anual; |
| --- | --- |

1.

remarcă că ZLS va cuprinde 54 de state africane, reprezentând un PIB total de 1,2 mii de miliarde USD, că va reprezenta o piață de peste un miliard de locuitori în 2050 și că va spori comerțul intraafrican cu 35 de miliarde USD anual;

| 2. | regretă că, în prezent, doar 12 % dintre schimburile comerciale ale Africii sunt interne și insistă asupra necesității de a promova comerțul intracontinental prin desființarea barierelor tarifare și non-tarifare și prin luarea de măsuri privind fragmentarea actuală a pieței africane; reamintește că dezvoltarea schimburilor comerciale ar trebui să contribuie, pe termen scurt și mediu, la o creștere a PIB-ului continentului african cu aproximativ 4,5 până la 5 %; |
| --- | --- |

2.

regretă că, în prezent, doar 12 % dintre schimburile comerciale ale Africii sunt interne și insistă asupra necesității de a promova comerțul intracontinental prin desființarea barierelor tarifare și non-tarifare și prin luarea de măsuri privind fragmentarea actuală a pieței africane; reamintește că dezvoltarea schimburilor comerciale ar trebui să contribuie, pe termen scurt și mediu, la o creștere a PIB-ului continentului african cu aproximativ 4,5 până la 5 %;

| 3. | subliniază necesitatea de a sprijini procesele de integrare regională din Africa pentru a consolida reziliența economică și pentru a proteja economiile continentului de șocuri externe; consideră că această creștere economică prin intermediul comerțului regional, datorată mai ales cooperării și transferului de tehnologii sud-sud, ar trebui canalizată spre o mai bună relocare a resurselor și reducerea inegalităților de dezvoltare de pe continentul african; în acest sens, insistă că este necesară implicarea cetățenilor și a altor părți interesate în discuții sincere și deschise, pentru a ajunge la un consens privind strategia care trebuie urmată pentru a realiza obiectivele politicilor publice naționale; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea de a sprijini procesele de integrare regională din Africa pentru a consolida reziliența economică și pentru a proteja economiile continentului de șocuri externe; consideră că această creștere economică prin intermediul comerțului regional, datorată mai ales cooperării și transferului de tehnologii sud-sud, ar trebui canalizată spre o mai bună relocare a resurselor și reducerea inegalităților de dezvoltare de pe continentul african; în acest sens, insistă că este necesară implicarea cetățenilor și a altor părți interesate în discuții sincere și deschise, pentru a ajunge la un consens privind strategia care trebuie urmată pentru a realiza obiectivele politicilor publice naționale;

| 4. | reamintește că liberalizarea comerțului și reducerea sărăciei nu sunt automat corelate și că ZLS nu va aduce o contribuție durabilă la ameliorarea calității vieții în Africa decât în cazul în care va implica și o politică de dezvoltare ambițioasă, altfel existând riscul de a perpetua inegalitățile profunde pe întregul continent; |
| --- | --- |

4.

reamintește că liberalizarea comerțului și reducerea sărăciei nu sunt automat corelate și că ZLS nu va aduce o contribuție durabilă la ameliorarea calității vieții în Africa decât în cazul în care va implica și o politică de dezvoltare ambițioasă, altfel existând riscul de a perpetua inegalitățile profunde pe întregul continent;

| 5. | consideră că ZLS ar trebui implementată treptat, reunind diferitele zone de liber schimb și comunitățile economice existente, adică încheind acordul tripartit între SADC, COMESA și EAC; |
| --- | --- |

5.

consideră că ZLS ar trebui implementată treptat, reunind diferitele zone de liber schimb și comunitățile economice existente, adică încheind acordul tripartit între SADC, COMESA și EAC;

| 6. | consideră că un mediu internațional favorabil este de asemenea necesar pentru a completa procesul de integrare economică regională intraafricană, inclusiv dacă i se acordă Africii o reprezentare și o participare mai numeroasă la luarea deciziilor în cadrul instituțiilor financiare, comerciale și de dezvoltare internaționale; invită UE să sprijine aceste demersuri ale țărilor din Africa, astfel încât să le permită să participe în egală măsură la reforma globală privind normele internaționale actuale; |
| --- | --- |

6.

consideră că un mediu internațional favorabil este de asemenea necesar pentru a completa procesul de integrare economică regională intraafricană, inclusiv dacă i se acordă Africii o reprezentare și o participare mai numeroasă la luarea deciziilor în cadrul instituțiilor financiare, comerciale și de dezvoltare internaționale; invită UE să sprijine aceste demersuri ale țărilor din Africa, astfel încât să le permită să participe în egală măsură la reforma globală privind normele internaționale actuale;

| 7. | solicită consolidarea capacităților de dezvoltare economică și inovare a comunităților economice regionale, a căror integrare și experiență va fi fără îndoială o sursă de inspirație pentru crearea ZLS; |
| --- | --- |

7.

solicită consolidarea capacităților de dezvoltare economică și inovare a comunităților economice regionale, a căror integrare și experiență va fi fără îndoială o sursă de inspirație pentru crearea ZLS;

| 8. | subliniază că se așteaptă ca comunitățile economice regionale ale Africii să aibă schimburi comerciale cu restul lumii în baza mai multor regimuri comerciale internaționale, și anume prin acordarea unui acces fără taxe și contingente vamale țărilor cel mai puțin dezvoltate și printr-un sistem generalizat de preferințe sau acorduri reciproce de liber schimb pentru celelalte țări; subliniază că țările africane trebuie să consolideze sistemele actuale de acces pe piață într-un singur sistem, care să fie compatibil cu ZLS, pentru a favoriza integrarea regională și diversificarea comercială; în acest context, consideră că este esențial să se ia măsuri pentru ca acordurile de parteneriat economic (APE) să contribuie la realizarea ZLS; |
| --- | --- |

8.

subliniază că se așteaptă ca comunitățile economice regionale ale Africii să aibă schimburi comerciale cu restul lumii în baza mai multor regimuri comerciale internaționale, și anume prin acordarea unui acces fără taxe și contingente vamale țărilor cel mai puțin dezvoltate și printr-un sistem generalizat de preferințe sau acorduri reciproce de liber schimb pentru celelalte țări; subliniază că țările africane trebuie să consolideze sistemele actuale de acces pe piață într-un singur sistem, care să fie compatibil cu ZLS, pentru a favoriza integrarea regională și diversificarea comercială; în acest context, consideră că este esențial să se ia măsuri pentru ca acordurile de parteneriat economic (APE) să contribuie la realizarea ZLS;

| 9. | subliniază importanța controlului democratic efectuat de parlamentele naționale și societatea civilă, atât în ceea ce privește monitorizarea punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat economic, cât și în ceea ce privește procesul de instituire a unei zone de liber schimb africane; prin urmare, solicită implicarea lor sistematică activitățile în curs, în cadrul unei abordări axate pe participare și pe garantarea unei transparențe maxime; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța controlului democratic efectuat de parlamentele naționale și societatea civilă, atât în ceea ce privește monitorizarea punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat economic, cât și în ceea ce privește procesul de instituire a unei zone de liber schimb africane; prin urmare, solicită implicarea lor sistematică activitățile în curs, în cadrul unei abordări axate pe participare și pe garantarea unei transparențe maxime;

| 10. | reamintește că accesul consolidat la piețe fără capacitatea de a produce bunuri și servicii nu va atrage după sine dezvoltarea economică; prin urmare, cere ca ZLS să corecteze în primul rând deficitul structural al ofertei africane de bunuri și servicii în raport cu cerea, pentru a influența efectiv schimburile comerciale; în plus, invită UE să sprijine inițiativele de integrare regională existente, inclusiv ZLS, folosind instrumentul de ajutor pentru comerț, care ar trebui să contribuie la facilitarea înființării sau a dezvoltării capacităților naționale de producție, la reducerea diferențelor de venituri în Africa și la sprijinirea diversificării economice și a transferurilor de tehnologii; |
| --- | --- |

10.

reamintește că accesul consolidat la piețe fără capacitatea de a produce bunuri și servicii nu va atrage după sine dezvoltarea economică; prin urmare, cere ca ZLS să corecteze în primul rând deficitul structural al ofertei africane de bunuri și servicii în raport cu cerea, pentru a influența efectiv schimburile comerciale; în plus, invită UE să sprijine inițiativele de integrare regională existente, inclusiv ZLS, folosind instrumentul de ajutor pentru comerț, care ar trebui să contribuie la facilitarea înființării sau a dezvoltării capacităților naționale de producție, la reducerea diferențelor de venituri în Africa și la sprijinirea diversificării economice și a transferurilor de tehnologii;

| 11. | invită autoritățile africane să continue consolidarea schimburilor comerciale intraafricane prin crearea unui cadru de reglementare adecvat comerțului; subliniază importanța armonizării drepturilor naționale, a investițiilor în infrastructura legată de comerț și a facilitării eficiente a comerțului; |
| --- | --- |

11.

invită autoritățile africane să continue consolidarea schimburilor comerciale intraafricane prin crearea unui cadru de reglementare adecvat comerțului; subliniază importanța armonizării drepturilor naționale, a investițiilor în infrastructura legată de comerț și a facilitării eficiente a comerțului;

| 12. | cere ca ZLS să contribuie la refacerea, la consolidarea și la dezvoltarea structurilor economice de bază din Africa pentru a consolida integrarea pieței, producția industrială și competitivitatea, a îmbunătăți schimburilor comerciale, a investi în infrastructură, și a stimula consumul, susținând puterea de cumpărare a cetățenilor; |
| --- | --- |

12.

cere ca ZLS să contribuie la refacerea, la consolidarea și la dezvoltarea structurilor economice de bază din Africa pentru a consolida integrarea pieței, producția industrială și competitivitatea, a îmbunătăți schimburilor comerciale, a investi în infrastructură, și a stimula consumul, susținând puterea de cumpărare a cetățenilor;

| 13. | subliniază importanța inovării pentru creșterea producției, în special în sectorul primar, și rețeaua sa de distribuție; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța inovării pentru creșterea producției, în special în sectorul primar, și rețeaua sa de distribuție;

| 14. | consideră că ZLS ar trebui să fie lider în elaborarea marilor proiecte transfrontaliere, de exemplu, cele de infrastructură a transporturilor sau a comunicațiilor sau cele de electrificare a continentului, în scopul de a asigura o legătură mai bună între statele învecinate și între marile orașe și de a promova noi oportunități de dezvoltare; |
| --- | --- |

14.

consideră că ZLS ar trebui să fie lider în elaborarea marilor proiecte transfrontaliere, de exemplu, cele de infrastructură a transporturilor sau a comunicațiilor sau cele de electrificare a continentului, în scopul de a asigura o legătură mai bună între statele învecinate și între marile orașe și de a promova noi oportunități de dezvoltare;

| 15. | speră că zona de liber schimb îi va permite Africii să se angajeze în exploatarea și gestionarea viabilă a resurselor sale naturale, fapt care, împreună cu o demografie favorabilă, va contribui la creșterea economică și la reducerea diferențelor dintre țările africane în ceea ce privește redistribuirea bogăției; în acest scop, invită statele africane să sporească transparența și responsabilitatea în contractele pentru resurse, în raportarea financiară și în auditul întreprinderilor; de asemenea, invită UE să își consolideze sprijinul pentru a ajuta țările bogate în resurse naturale să pună în aplicare principiile Inițiativei privind transparența în industriile extractive (EITI) privind îmbunătățirea transparenței și a răspunderii în sectoarele petrolului, gazelor și mineritului; |
| --- | --- |

15.

speră că zona de liber schimb îi va permite Africii să se angajeze în exploatarea și gestionarea viabilă a resurselor sale naturale, fapt care, împreună cu o demografie favorabilă, va contribui la creșterea economică și la reducerea diferențelor dintre țările africane în ceea ce privește redistribuirea bogăției; în acest scop, invită statele africane să sporească transparența și responsabilitatea în contractele pentru resurse, în raportarea financiară și în auditul întreprinderilor; de asemenea, invită UE să își consolideze sprijinul pentru a ajuta țările bogate în resurse naturale să pună în aplicare principiile Inițiativei privind transparența în industriile extractive (EITI) privind îmbunătățirea transparenței și a răspunderii în sectoarele petrolului, gazelor și mineritului;

| 16. | reamintește că sectorul privat oferă 90 % dintre locurile de muncă în țările în curs de dezvoltare, inclusiv în Africa; consideră că ZLS poate oferi noi posibilități întreprinderilor africane prin crearea unor condiții și a unui mediu favorabile antreprenoriatului, investițiilor și creării de locuri de muncă; îndeamnă să se acorde o atenție specială IMM-urilor și industriilor mici și mijlocii – elementele structurante ale unei economii locale dinamice și variate – în special prin crearea unor poli de creștere economică; |
| --- | --- |

16.

reamintește că sectorul privat oferă 90 % dintre locurile de muncă în țările în curs de dezvoltare, inclusiv în Africa; consideră că ZLS poate oferi noi posibilități întreprinderilor africane prin crearea unor condiții și a unui mediu favorabile antreprenoriatului, investițiilor și creării de locuri de muncă; îndeamnă să se acorde o atenție specială IMM-urilor și industriilor mici și mijlocii – elementele structurante ale unei economii locale dinamice și variate – în special prin crearea unor poli de creștere economică;

| 17. | dorește introducerea unei politici concrete de sprijinire a IMM-urilor, a industriilor mici și mijlocii și a proiectelor și companiilor deținute de tineri la nivel local, prin reduceri de impozite și prin sprijinul experților contabili și fiscali și a centrelor aprobate de consultanță în management, pentru a promova capacitatea lor de a crea bunăstare și locuri de muncă; |
| --- | --- |

17.

dorește introducerea unei politici concrete de sprijinire a IMM-urilor, a industriilor mici și mijlocii și a proiectelor și companiilor deținute de tineri la nivel local, prin reduceri de impozite și prin sprijinul experților contabili și fiscali și a centrelor aprobate de consultanță în management, pentru a promova capacitatea lor de a crea bunăstare și locuri de muncă;

| 18. | recunoaște că stimulentele fiscale acordate de obicei de țările africane pentru a atrage investițiile străine directe în industriile extractive le privează de resurse financiare esențiale; în consecință, consideră că politicile fiscale din domeniul industriilor extractive necesită o revizuire pentru a proteja interesele socioeconomice ale țărilor-gazdă; îndeamnă UE să asigure o distribuție echitabilă a drepturilor de impozitare în negocierea tratatelor fiscale și de investiții cu țările în curs de dezvoltare; în acest scop, invită UE să negocieze tratatele fiscale cu țările în curs de dezvoltare pe baza Convenției-model a comitetului fiscal al Organizației Națiunilor Unite, care conferă drepturi mai puternice în materie de impozitare la sursă; în plus, reamintește responsabilitatea UE de a combate normele fiscale care facilitează evitarea plății impozitelor de către corporații transnaționale și persoane fizice și de a ajuta țările terțe să repatrieze fondurile ilicite și să urmărească penal făptuitorii; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că stimulentele fiscale acordate de obicei de țările africane pentru a atrage investițiile străine directe în industriile extractive le privează de resurse financiare esențiale; în consecință, consideră că politicile fiscale din domeniul industriilor extractive necesită o revizuire pentru a proteja interesele socioeconomice ale țărilor-gazdă; îndeamnă UE să asigure o distribuție echitabilă a drepturilor de impozitare în negocierea tratatelor fiscale și de investiții cu țările în curs de dezvoltare; în acest scop, invită UE să negocieze tratatele fiscale cu țările în curs de dezvoltare pe baza Convenției-model a comitetului fiscal al Organizației Națiunilor Unite, care conferă drepturi mai puternice în materie de impozitare la sursă; în plus, reamintește responsabilitatea UE de a combate normele fiscale care facilitează evitarea plății impozitelor de către corporații transnaționale și persoane fizice și de a ajuta țările terțe să repatrieze fondurile ilicite și să urmărească penal făptuitorii;

| 19. | consideră că ZLS nu trebuie să sprijine doar comerțul intraafrican cu bunuri și servicii, ci și libera circulație a persoanelor și a capitalurilor; |
| --- | --- |

19.

consideră că ZLS nu trebuie să sprijine doar comerțul intraafrican cu bunuri și servicii, ci și libera circulație a persoanelor și a capitalurilor;

| 20. | cere declanșarea unor acțiuni imediate și concrete pentru a compensa scăderea veniturilor bugetare ca rezultat al eliminării barierelor vamale, precum și pentru a păstra piețele de producție locală; |
| --- | --- |

20.

cere declanșarea unor acțiuni imediate și concrete pentru a compensa scăderea veniturilor bugetare ca rezultat al eliminării barierelor vamale, precum și pentru a păstra piețele de producție locală;

| 21. | subliniază că accesul la finanțare în Africa este în continuare prea limitat și că, pentru a se remedia această situație, ar trebui să se conceapă soluții noi și inovatoare în cadrul ZLB; |
| --- | --- |

21.

subliniază că accesul la finanțare în Africa este în continuare prea limitat și că, pentru a se remedia această situație, ar trebui să se conceapă soluții noi și inovatoare în cadrul ZLB;

| 22. | este convins că sectorul agricol poate fi un vector important de sprijin pentru realizarea ZLS africane, cu condiția ca liberalizarea acestuia să fie însoțită de norme de piață pentru a proteja micii producători; invită, prin urmare, statele africane să respecte angajamentul asumat la Maputo în 2003, de a aloca pentru agricultură cel puțin 10 % din bugetele lor naționale; |
| --- | --- |

22.

este convins că sectorul agricol poate fi un vector important de sprijin pentru realizarea ZLS africane, cu condiția ca liberalizarea acestuia să fie însoțită de norme de piață pentru a proteja micii producători; invită, prin urmare, statele africane să respecte angajamentul asumat la Maputo în 2003, de a aloca pentru agricultură cel puțin 10 % din bugetele lor naționale;

| 23. | reamintește că agricultura reprezintă 37 % din PIB-ul Africii, peste 90 % din producția agricolă a Africii provenind de la micii agricultori, și solicită, într-un context în care fermele de familie și micile exploatații agricole și-au demonstrat capacitatea de a furniza produse diversificate și de a crește producția de alimente în mod sustenabil, prin utilizarea de practici agroecologice, ca finanțarea activităților de producție ale micilor agricultori să fie sporită pentru a garanta securitatea alimentară a continentului și pentru a face stocuri pentru populația locală; |
| --- | --- |

23.

reamintește că agricultura reprezintă 37 % din PIB-ul Africii, peste 90 % din producția agricolă a Africii provenind de la micii agricultori, și solicită, într-un context în care fermele de familie și micile exploatații agricole și-au demonstrat capacitatea de a furniza produse diversificate și de a crește producția de alimente în mod sustenabil, prin utilizarea de practici agroecologice, ca finanțarea activităților de producție ale micilor agricultori să fie sporită pentru a garanta securitatea alimentară a continentului și pentru a face stocuri pentru populația locală;

| 24. | solicită Uniunii Europene și țărilor africane să elaboreze în comun o strategie de îmbunătățire a competitivității agriculturii din Africa, care să se concentreze pe aspectele privind dezvoltarea rurală, constrângerile legate de măsurile sanitare și fitosanitare și accesul la microfinanțare, pentru a stimula comerțul intracontinental cu produse agricole, pentru a proteja sursele de venit ale micilor agricultori și pentru a asigura securitatea alimentară; |
| --- | --- |

24.

solicită Uniunii Europene și țărilor africane să elaboreze în comun o strategie de îmbunătățire a competitivității agriculturii din Africa, care să se concentreze pe aspectele privind dezvoltarea rurală, constrângerile legate de măsurile sanitare și fitosanitare și accesul la microfinanțare, pentru a stimula comerțul intracontinental cu produse agricole, pentru a proteja sursele de venit ale micilor agricultori și pentru a asigura securitatea alimentară;

| 25. | solicită să se acorde mai multă atenție educației bărbaților și femeilor, precum și inițiativelor care alocă suficiente resurse pentru încurajarea creativității și a inovării, necesare pentru promovarea competitivității și diversificarea exportului; |
| --- | --- |

25.

solicită să se acorde mai multă atenție educației bărbaților și femeilor, precum și inițiativelor care alocă suficiente resurse pentru încurajarea creativității și a inovării, necesare pentru promovarea competitivității și diversificarea exportului;

| 26. | cere ca acordul de liber schimb să folosească experiența de 40 de ani a relațiilor ACP-UE, să își însușească punctele tari ale Acordului de la Cotonou și să se inspire din negocierile în curs privind noul acord pentru perioada post-2020; |
| --- | --- |

26.

cere ca acordul de liber schimb să folosească experiența de 40 de ani a relațiilor ACP-UE, să își însușească punctele tari ale Acordului de la Cotonou și să se inspire din negocierile în curs privind noul acord pentru perioada post-2020;

| 27. | încurajează țările africane din ACP să se coaguleze în jurul unui singur coordonator, astfel încât să vorbească cu o singură voce în negocierile cu partenerii săi comerciali, inclusiv Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

27.

încurajează țările africane din ACP să se coaguleze în jurul unui singur coordonator, astfel încât să vorbească cu o singură voce în negocierile cu partenerii săi comerciali, inclusiv Uniunea Europeană;

| 28. | invită UE și Africa să construiască un parteneriat bazat pe o politică de creștere economică durabilă și favorabilă incluziunii și pe codezvoltare, axându-se pe provocările și interesele comune; insistă asupra importanței schimbului de bune practici între cele două continente, în special privind îmbunătățirea infrastructurii naționale și a capacităților instituționale, astfel încât să susțină în mod eficace zona de liber schimb; |
| --- | --- |

28.

invită UE și Africa să construiască un parteneriat bazat pe o politică de creștere economică durabilă și favorabilă incluziunii și pe codezvoltare, axându-se pe provocările și interesele comune; insistă asupra importanței schimbului de bune practici între cele două continente, în special privind îmbunătățirea infrastructurii naționale și a capacităților instituționale, astfel încât să susțină în mod eficace zona de liber schimb;

| 29. | recunoaște că drumul spre realizarea zonei de liber schimb va fi lung și va necesita o implicare politică de anvergură a tuturor părților interesate; solicită crearea unui sistem de monitorizare puternic pentru evaluarea progreselor în punerea în aplicare a angajamentelor privind ZLS; |
| --- | --- |

29.

recunoaște că drumul spre realizarea zonei de liber schimb va fi lung și va necesita o implicare politică de anvergură a tuturor părților interesate; solicită crearea unui sistem de monitorizare puternic pentru evaluarea progreselor în punerea în aplicare a angajamentelor privind ZLS;

| 30. | recunoaște că ZLS nu va aduce beneficii dacă nu este însoțită de o schimbare structurală solidă care să asigure transformarea structurilor de producție și de export din Africa, de la materii prime la industria prelucrătoare; |
| --- | --- |

30.

recunoaște că ZLS nu va aduce beneficii dacă nu este însoțită de o schimbare structurală solidă care să asigure transformarea structurilor de producție și de export din Africa, de la materii prime la industria prelucrătoare;

| 31. | consideră că ZLS trebuie să aibă o capacitate reală de acțiune, în special canalizând ajutoarele, subvențiile și alte resurse comunitare în scopul de a preveni eradicarea sărăciei pe continent și de a apropia nivelul de dezvoltare al țărilor; solicită părților să creeze un mecanism pentru a echilibra distribuția veniturilor în țările africane, astfel încât țările mai slabe din punct de vedere economic să fie integrate în ZLS și să beneficieze în mod echitabil de aceasta; |
| --- | --- |

31.

consideră că ZLS trebuie să aibă o capacitate reală de acțiune, în special canalizând ajutoarele, subvențiile și alte resurse comunitare în scopul de a preveni eradicarea sărăciei pe continent și de a apropia nivelul de dezvoltare al țărilor; solicită părților să creeze un mecanism pentru a echilibra distribuția veniturilor în țările africane, astfel încât țările mai slabe din punct de vedere economic să fie integrate în ZLS și să beneficieze în mod echitabil de aceasta;

| 32. | solicită instituirea unui cadru pentru ca experții tehnici de pe tot continentul să poată face schimb de idei, experiențe și bune practici în promovarea ZLS; |
| --- | --- |

32.

solicită instituirea unui cadru pentru ca experții tehnici de pe tot continentul să poată face schimb de idei, experiențe și bune practici în promovarea ZLS;

| 33. | recunoaște că ZLS nu va soluționa singură toate problemele cu care se confruntă continentul african, dar aceasta va trebui să îi ofere perspective de dezvoltare sustenabilă și incluzivă, contribuind la deschiderea continentului către alte blocuri economice, cum ar fi Uniunea Europeană și zona Pacificului și a Caraibilor; |
| --- | --- |

33.

recunoaște că ZLS nu va soluționa singură toate problemele cu care se confruntă continentul african, dar aceasta va trebui să îi ofere perspective de dezvoltare sustenabilă și incluzivă, contribuind la deschiderea continentului către alte blocuri economice, cum ar fi Uniunea Europeană și zona Pacificului și a Caraibilor;

| 34. | reamintește că este important ca Africa să își asume propria dezvoltare și să își protejeze propriul model, dotându-se cu toate mijloacele necesare pentru a contribui la o creștere care să aducă avantaje tuturor africanilor; |
| --- | --- |

34.

reamintește că este important ca Africa să își asume propria dezvoltare și să își protejeze propriul model, dotându-se cu toate mijloacele necesare pentru a contribui la o creștere care să aducă avantaje tuturor africanilor;

| 35. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale, organizațiilor regionale din țările ACP și Băncii Europene de Investiții. |
| --- | --- |

35.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale, organizațiilor regionale din țările ACP și Băncii Europene de Investiții.

REZOLUȚIA (8)

privind migrația între țările ACP și statele membre ale UE: cauze, consecințe și strategii de gestionare comună

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | întrunită la Windhoek (Namibia), între 13 și 15 iunie 2016; |
| --- | --- |

—

întrunită la Windhoek (Namibia), între 13 și 15 iunie 2016;

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul de procedură;

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 9 decembrie 2015 referitoare la migrație, drepturile omului și refugiații umanitari; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 9 decembrie 2015 referitoare la migrație, drepturile omului și refugiații umanitari;

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (8), în special articolul 13, precum și revizuirile Acordului de la Cotonou din 2005 și 2010 (9); |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (8), în special articolul 13, precum și revizuirile Acordului de la Cotonou din 2005 și 2010 (9);

| — | având în vedere crearea Observatorului ACP privind migrația; |
| --- | --- |

—

având în vedere crearea Observatorului ACP privind migrația;

| — | având în vedere Raportul privind dialogul din 2011-2012 referitor la migrație și dezvoltare aprobat de Consiliul de miniștri ACP-UE în cadrul celei de a 37-a sesiuni, care a avut loc la 14 iunie 2012, la Port Vila, Vanuatu; |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind dialogul din 2011-2012 referitor la migrație și dezvoltare aprobat de Consiliul de miniștri ACP-UE în cadrul celei de a 37-a sesiuni, care a avut loc la 14 iunie 2012, la Port Vila, Vanuatu;

| — | având în vedere Procesul de la Khartoum (Inițiativa privind ruta de migrație UE-Cornul Africii) și Procesul de la Rabat (Dialogul euro-african privind migrația și dezvoltarea); |
| --- | --- |

—

având în vedere Procesul de la Khartoum (Inițiativa privind ruta de migrație UE-Cornul Africii) și Procesul de la Rabat (Dialogul euro-african privind migrația și dezvoltarea);

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD): Raportul UE din 26 octombrie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD): Raportul UE din 26 octombrie 2015;

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (10); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (10);

| — | având în vedere rezoluțiile Parlamentului European din 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Mediterana și necesitatea unei abordări holistice a migrației de către UE (11), din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (12) și din 10 septembrie 2015 referitoare la migrație și refugiați în Europa (13); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Parlamentului European din 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Mediterana și necesitatea unei abordări holistice a migrației de către UE (11), din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (12) și din 10 septembrie 2015 referitoare la migrație și refugiați în Europa (13);

| — | având în vedere Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a unei cooperări consolidate în domeniul taxei pe tranzacțiile financiare (14); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a unei cooperări consolidate în domeniul taxei pe tranzacțiile financiare (14);

| — | având în vedere Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 și Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului din 14 septembrie 2015, ambele de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei; |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 și Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului din 14 septembrie 2015, ambele de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei;

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu din 29 septembrie 2015, intitulată „Gestionarea crizei refugiaților: măsuri operaționale, bugetare și juridice imediate în cadrul Agendei europene privind migrația” [COM(2015) 490 final]; |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu din 29 septembrie 2015, intitulată „Gestionarea crizei refugiaților: măsuri operaționale, bugetare și juridice imediate în cadrul Agendei europene privind migrația” [COM(2015) 490 final];

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000;

| — | având în vedere Strategia comună UE-Africa; |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia comună UE-Africa;

| — | având în vedere planul de acțiune și declarația politică adoptate în cadrul Summitului UE-Africa pe tema migrației, desfășurat la 11 și 12 noiembrie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune și declarația politică adoptate în cadrul Summitului UE-Africa pe tema migrației, desfășurat la 11 și 12 noiembrie 2015;

| — | având în vedere Planul de acțiune regional pentru Sahel 2015-2020, adoptat de Consiliu la 20 aprilie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune regional pentru Sahel 2015-2020, adoptat de Consiliu la 20 aprilie 2015;

| — | având în vedere Rezoluția ONU din 25 septembrie 2015„Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (A/RES/70/1); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția ONU din 25 septembrie 2015„Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (A/RES/70/1);

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| — | având în vedere Convenția de la Geneva din 1951 cu privire la statutul refugiaților, precum și Protocolul la aceasta din 1967; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva din 1951 cu privire la statutul refugiaților, precum și Protocolul la aceasta din 1967;

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice;

| — | având în vedere Convenția internațională a ONU privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională a ONU privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor (Banjul), adoptată de Adunarea Organizației Unității Africane la 27 iunie 1981; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor (Banjul), adoptată de Adunarea Organizației Unității Africane la 27 iunie 1981;

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2240 (2015) din 9 octombrie 2015, privind combaterea proliferării recente a introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane pe marea liberă în Mediterană și punerea în pericol a vieților din această cauză; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2240 (2015) din 9 octombrie 2015, privind combaterea proliferării recente a introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane pe marea liberă în Mediterană și punerea în pericol a vieților din această cauză;

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului adoptată de Adunarea Generală a ONU la 10 decembrie 1948; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului adoptată de Adunarea Generală a ONU la 10 decembrie 1948;

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului;

| — | având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor,

| — | având în vedere rezultatele celei de a 21-a sesiuni a Conferinței a părților la Convenția – cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 21); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a 21-a sesiuni a Conferinței a părților la Convenția – cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 21);

| — | având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing a ONU și Declarația de la Beijing; |
| --- | --- |

—

având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing a ONU și Declarația de la Beijing;

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul); |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul);

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu,

| A. | întrucât principalii factorii determinanți ai migrației și strămutării forțate sunt fenomene precum războaiele, actele de o violență extremă (provocate, printre altele, de grupări teroriste cum sunt Boko Haram sau ISIS), amplificarea activității și amenințărilor grupărilor teroriste, instabilitatea politică, socială și economică, încetinirea creșterii economice, sărăcia, guvernanța deficitară, încălcarea drepturilor omului, extremismul religios și ura, șomajul, corupția, ingerințele și represiunile politice, crizele umanitare, schimbările climatice, dezastrele naturale, degradarea mediului, lipsa oportunităților pentru tineri și disparitățile din ce în ce mai mari în ce privește condițiile de viață și economice; |
| --- | --- |

A.

întrucât principalii factorii determinanți ai migrației și strămutării forțate sunt fenomene precum războaiele, actele de o violență extremă (provocate, printre altele, de grupări teroriste cum sunt Boko Haram sau ISIS), amplificarea activității și amenințărilor grupărilor teroriste, instabilitatea politică, socială și economică, încetinirea creșterii economice, sărăcia, guvernanța deficitară, încălcarea drepturilor omului, extremismul religios și ura, șomajul, corupția, ingerințele și represiunile politice, crizele umanitare, schimbările climatice, dezastrele naturale, degradarea mediului, lipsa oportunităților pentru tineri și disparitățile din ce în ce mai mari în ce privește condițiile de viață și economice;

| B. | întrucât fluxurile mixte de migrație sud-sud sunt mult mai importante decât cele spre nord și se desfășoară de mai mulți ani, în special pe teritoriul Africii; |
| --- | --- |

B.

întrucât fluxurile mixte de migrație sud-sud sunt mult mai importante decât cele spre nord și se desfășoară de mai mulți ani, în special pe teritoriul Africii;

| C. | întrucât UNHCR a prevăzut că, în Africa, 15 milioane de persoane vor fi afectate de strămutare în 2015 și întrucât, în ciuda acestui număr ridicat, dreptul de a solicita și de a beneficia de protecție internațională este în general respectat pe acest continent; |
| --- | --- |

C.

întrucât UNHCR a prevăzut că, în Africa, 15 milioane de persoane vor fi afectate de strămutare în 2015 și întrucât, în ciuda acestui număr ridicat, dreptul de a solicita și de a beneficia de protecție internațională este în general respectat pe acest continent;

| D. | întrucât schimbările climatice vor face ca milioane de oameni să își părăsească țara, iar țările UE și ACP trebuie să se angajeze că vor preveni impactul negativ al schimbărilor climatice și că vor abordarea consecințele acestora; |
| --- | --- |

D.

întrucât schimbările climatice vor face ca milioane de oameni să își părăsească țara, iar țările UE și ACP trebuie să se angajeze că vor preveni impactul negativ al schimbărilor climatice și că vor abordarea consecințele acestora;

| E. | întrucât instabilitatea regională și conflictele persistente au dat naștere unei crize umanitare fără precedent, care a dus la strămutarea forțată a 59,5 milioane de persoane în 2014, față de 51,2 milioane în 2013, și întrucât există indicii că, în 2015, numărul acestora va depăși, pentru întâia oară, 60 de milioane; |
| --- | --- |

E.

întrucât instabilitatea regională și conflictele persistente au dat naștere unei crize umanitare fără precedent, care a dus la strămutarea forțată a 59,5 milioane de persoane în 2014, față de 51,2 milioane în 2013, și întrucât există indicii că, în 2015, numărul acestora va depăși, pentru întâia oară, 60 de milioane;

| F. | întrucât femeile și copii reprezintă peste 55 % din totalul refugiaților care se îndreaptă către Europa, mulți fiind expuși riscurilor de trafic cu ființe umane, violență și abuz sexual; întrucât jumătate din refugiații din întreaga lume sunt copii; întrucât 25 000 de refugiați minori neînsoțiți au sosit în UE în 2014, iar 10 000 de copii refugiați sunt declarați dispăruți în UE în 2016; |
| --- | --- |

F.

întrucât femeile și copii reprezintă peste 55 % din totalul refugiaților care se îndreaptă către Europa, mulți fiind expuși riscurilor de trafic cu ființe umane, violență și abuz sexual; întrucât jumătate din refugiații din întreaga lume sunt copii; întrucât 25 000 de refugiați minori neînsoțiți au sosit în UE în 2014, iar 10 000 de copii refugiați sunt declarați dispăruți în UE în 2016;

| G. | întrucât, în conformitate cu dreptul internațional, statutul migranților diferă de cel al refugiaților, având în vedere că migranții, în special cei economici, aleg să își părăsească țara cu scopul de a își îmbunătăți viața, în timp ce refugiații sunt forțați să fugă pentru a își salva viața sau a își păstra libertatea; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu dreptul internațional, statutul migranților diferă de cel al refugiaților, având în vedere că migranții, în special cei economici, aleg să își părăsească țara cu scopul de a își îmbunătăți viața, în timp ce refugiații sunt forțați să fugă pentru a își salva viața sau a își păstra libertatea;

| H. | întrucât coerența politică și coordonarea dintre acțiunea externă a UE, securitate, apărare, comerț, exporturi de arme, fiscalitate, agricultură, ajutor umanitar, migrație, azil și politici de cooperare pentru dezvoltare sunt de o importanță crucială, dar rămân în mare măsură nepuse în practică; |
| --- | --- |

H.

întrucât coerența politică și coordonarea dintre acțiunea externă a UE, securitate, apărare, comerț, exporturi de arme, fiscalitate, agricultură, ajutor umanitar, migrație, azil și politici de cooperare pentru dezvoltare sunt de o importanță crucială, dar rămân în mare măsură nepuse în practică;

| I. | întrucât, pentru a trata creșterea fără precedent a situațiilor de migrație și strămutare forțată, este evident necesară o abordare comună, coordonată atât în cadrul UE și în regiunile ACP, cât și între UE și țările ACP; întrucât Summitul de la Valletta din 11 și 12 noiembrie 2015 a fost un pas curajos în această direcție, care trebuie să ducă la rezultate tangibile; |
| --- | --- |

I.

întrucât, pentru a trata creșterea fără precedent a situațiilor de migrație și strămutare forțată, este evident necesară o abordare comună, coordonată atât în cadrul UE și în regiunile ACP, cât și între UE și țările ACP; întrucât Summitul de la Valletta din 11 și 12 noiembrie 2015 a fost un pas curajos în această direcție, care trebuie să ducă la rezultate tangibile;

| J. | întrucât UE, țările ACP și comunitatea internațională ar trebui să își mențină angajamentul referitor la garantarea drepturilor fundamentale universale ale migranților și refugiaților și să asigure îmbunătățirea condițiilor fundamentale de trai și a capacităților de primire oferite de taberele de refugiați, pentru a evita plecările masive de migranți în căutarea unor condiții de trai mai bune; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE, țările ACP și comunitatea internațională ar trebui să își mențină angajamentul referitor la garantarea drepturilor fundamentale universale ale migranților și refugiaților și să asigure îmbunătățirea condițiilor fundamentale de trai și a capacităților de primire oferite de taberele de refugiați, pentru a evita plecările masive de migranți în căutarea unor condiții de trai mai bune;

| K. | întrucât sistemul european comun de azil presupune ca toate statele membre să ofere condiții de primire adecvate și egale pentru refugiați; |
| --- | --- |

K.

întrucât sistemul european comun de azil presupune ca toate statele membre să ofere condiții de primire adecvate și egale pentru refugiați;

| L. | întrucât, în mai multe state membre, se poate constata o tendință de uniformizare la un nivel inferior în acest domeniu, de exemplu, prin deținerea refugiaților la sosire; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în mai multe state membre, se poate constata o tendință de uniformizare la un nivel inferior în acest domeniu, de exemplu, prin deținerea refugiaților la sosire;

| M. | întrucât, în planul său de acțiune, adoptat la Summitul de la Valletta, UE a subliniat intenția sa de a integra în continuare obiectivele esențiale de dezvoltare în cooperarea externă în materie de migrație cu țările africane; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în planul său de acțiune, adoptat la Summitul de la Valletta, UE a subliniat intenția sa de a integra în continuare obiectivele esențiale de dezvoltare în cooperarea externă în materie de migrație cu țările africane;

| N. | întrucât rețelele de criminalitate organizată îi exploatează pe migranți prin perceperea unor sume mari de bani, cu promisiunea de a ajunge în UE traversând, în condiții de siguranță, Marea Mediterană și frontiera sudică a UE, fapt care adesea se soldează cu decese tragice ale unui număr mare de migranți; întrucât cel mai bun mod de a elimina traficul cu ființe umane și rețelele criminale este de a stabili canale de migrație sigure și legale către Europa prin acordarea accesului la azil și la procedurile de acordare a vizelor, inclusiv a unor „vize umanitare” pentru migranții din țări aflate în conflict sau criză umanitară, facilitând reîntregirea familiilor și deschiderea rutelor de migrație legală pentru lucrători; |
| --- | --- |

N.

întrucât rețelele de criminalitate organizată îi exploatează pe migranți prin perceperea unor sume mari de bani, cu promisiunea de a ajunge în UE traversând, în condiții de siguranță, Marea Mediterană și frontiera sudică a UE, fapt care adesea se soldează cu decese tragice ale unui număr mare de migranți; întrucât cel mai bun mod de a elimina traficul cu ființe umane și rețelele criminale este de a stabili canale de migrație sigure și legale către Europa prin acordarea accesului la azil și la procedurile de acordare a vizelor, inclusiv a unor „vize umanitare” pentru migranții din țări aflate în conflict sau criză umanitară, facilitând reîntregirea familiilor și deschiderea rutelor de migrație legală pentru lucrători;

| O. | întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație, în 2015, peste 3 771 de persoane și-au pierdut viața sau au dispărut în Mediterana; întrucât copiii reprezintă 30 % din totalul deceselor înregistrate în Marea Egee; |
| --- | --- |

O.

întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație, în 2015, peste 3 771 de persoane și-au pierdut viața sau au dispărut în Mediterana; întrucât copiii reprezintă 30 % din totalul deceselor înregistrate în Marea Egee;

| P. | întrucât abordarea globală a UE în materie de migrație, cu parteneriatele pentru mobilitate aferente, vizează facilitarea mobilității legale în interiorul continentului și între continentele noastre, în special mobilitatea studenților, a profesorilor și a cercetătorilor, dar și cea a lucrătorilor și cea care vizează reîntregirea familiei, dovedindu-se un stimulent puternic pentru dezvoltare și reducerea sărăciei și furnizând atât oportunități, cât și provocări pentru toate părțile implicate; |
| --- | --- |

P.

întrucât abordarea globală a UE în materie de migrație, cu parteneriatele pentru mobilitate aferente, vizează facilitarea mobilității legale în interiorul continentului și între continentele noastre, în special mobilitatea studenților, a profesorilor și a cercetătorilor, dar și cea a lucrătorilor și cea care vizează reîntregirea familiei, dovedindu-se un stimulent puternic pentru dezvoltare și reducerea sărăciei și furnizând atât oportunități, cât și provocări pentru toate părțile implicate;

| Q. | întrucât moștenirea colonială, atractivitatea sistemelor de prestații sociale din multe economii foarte dezvoltate din UE, cererea de forță de muncă de înaltă calificare, locurile de muncă mai bine plătite, precum și sprijinul acordat de diaspora multor populații africane, pentru ca familia și prietenii să emigreze, reprezintă tot atâția factorii de stimulare a migrației din statele africane către UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât moștenirea colonială, atractivitatea sistemelor de prestații sociale din multe economii foarte dezvoltate din UE, cererea de forță de muncă de înaltă calificare, locurile de muncă mai bine plătite, precum și sprijinul acordat de diaspora multor populații africane, pentru ca familia și prietenii să emigreze, reprezintă tot atâția factorii de stimulare a migrației din statele africane către UE;

| R. | întrucât este obligația statelor să promoveze și să protejeze în mod eficient drepturile omului și libertățile fundamentale ale tuturor migranților, în conformitate cu Declarația universală a drepturilor omului, Convenția ONU privind statutul refugiaților și celelalte instrumente internaționale la care sunt părți; |
| --- | --- |

R.

întrucât este obligația statelor să promoveze și să protejeze în mod eficient drepturile omului și libertățile fundamentale ale tuturor migranților, în conformitate cu Declarația universală a drepturilor omului, Convenția ONU privind statutul refugiaților și celelalte instrumente internaționale la care sunt părți;

| S. | întrucât numeroase state membre ale Uniunii Europene au, de asemenea, din motive economice și demografice, dar și din motive de promovare a legăturilor culturale, o nevoie reală de imigrație; întrucât Europa a beneficiat în mod considerabil de pe urma migrației și azilului în ceea ce privește diversitatea culturală, schimburile interculturale și productivitatea; întrucât mai sunt încă multe de făcut în UE și în statele sale membre în vederea atingerii unui grad mai mare de incluziune globală economică, socială și culturală a afluxului de migranți și refugiați; |
| --- | --- |

S.

întrucât numeroase state membre ale Uniunii Europene au, de asemenea, din motive economice și demografice, dar și din motive de promovare a legăturilor culturale, o nevoie reală de imigrație; întrucât Europa a beneficiat în mod considerabil de pe urma migrației și azilului în ceea ce privește diversitatea culturală, schimburile interculturale și productivitatea; întrucât mai sunt încă multe de făcut în UE și în statele sale membre în vederea atingerii unui grad mai mare de incluziune globală economică, socială și culturală a afluxului de migranți și refugiați;

| T. | întrucât Forumul mondial privind migrația și dezvoltarea (GFMD) consideră promovarea migrației circulare ca fiind una dintre principalele căi de a spori contribuția pe care o are migrația internațională la dezvoltare, în condițiile în care oferă beneficii atât pentru țările de origine, cât și pentru cele de destinație, precum și pentru migranții înșiși; |
| --- | --- |

T.

întrucât Forumul mondial privind migrația și dezvoltarea (GFMD) consideră promovarea migrației circulare ca fiind una dintre principalele căi de a spori contribuția pe care o are migrația internațională la dezvoltare, în condițiile în care oferă beneficii atât pentru țările de origine, cât și pentru cele de destinație, precum și pentru migranții înșiși;

| U. | întrucât migranții și refugiații, în special femeile și fetele, sunt vulnerabile la exploatare prin traficul de ființe umane; |
| --- | --- |

U.

întrucât migranții și refugiații, în special femeile și fetele, sunt vulnerabile la exploatare prin traficul de ființe umane;

| 1. | consideră că este dreptul inalienabil al oricărei persoane să migreze pentru a scăpa de persecuții sau pentru a căuta condiții mai bune de viață pentru ea și pentru cei dragi, în conformitate cu articolul 13 din Declarația universală a drepturilor omului și cu articolul 12 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; subliniază că, deși aceasta este o libertate și un drept fundamental, de care ar trebui să beneficieze toți, numai unii cetățeni sunt în prezent capabili să exercite acest drept; |
| --- | --- |

1.

consideră că este dreptul inalienabil al oricărei persoane să migreze pentru a scăpa de persecuții sau pentru a căuta condiții mai bune de viață pentru ea și pentru cei dragi, în conformitate cu articolul 13 din Declarația universală a drepturilor omului și cu articolul 12 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; subliniază că, deși aceasta este o libertate și un drept fundamental, de care ar trebui să beneficieze toți, numai unii cetățeni sunt în prezent capabili să exercite acest drept;

| 2. | condamnă cu fermitate încălcările drepturilor omului comise împotriva migranților, în special actele de violență, constrângerile nejustificate și detenția arbitrară; afirmă că toate politicile în materie de migrație și azil trebuie să acorde prioritate absolută respectării drepturilor omului, în efortul de a preveni încălcări ale drepturilor omului și crime de război, care conduc adesea la strămutări forțate, și de a garanta respectarea drepturilor refugiaților și migranților care au fost strămutați; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate încălcările drepturilor omului comise împotriva migranților, în special actele de violență, constrângerile nejustificate și detenția arbitrară; afirmă că toate politicile în materie de migrație și azil trebuie să acorde prioritate absolută respectării drepturilor omului, în efortul de a preveni încălcări ale drepturilor omului și crime de război, care conduc adesea la strămutări forțate, și de a garanta respectarea drepturilor refugiaților și migranților care au fost strămutați;

| 3. | solicită UE și țărilor ACP să se mobilizeze pentru a oferi un veritabil răspuns la criza actuală a migrației și pentru a preveni crizele viitoare, fapt posibil numai prin abordarea cauzelor profunde, și anume sărăcia, instabilitatea, violența generalizată, războaiele, persecuțiile, încălcarea drepturilor omului și dezastrele naturale, precum și prin recunoașterea și înțelegerea faptului că migranții economici, victimele persecuțiilor sociale sau politice și migranții de război prezintă diferite provocări, care necesită răspunsuri diferite; |
| --- | --- |

3.

solicită UE și țărilor ACP să se mobilizeze pentru a oferi un veritabil răspuns la criza actuală a migrației și pentru a preveni crizele viitoare, fapt posibil numai prin abordarea cauzelor profunde, și anume sărăcia, instabilitatea, violența generalizată, războaiele, persecuțiile, încălcarea drepturilor omului și dezastrele naturale, precum și prin recunoașterea și înțelegerea faptului că migranții economici, victimele persecuțiilor sociale sau politice și migranții de război prezintă diferite provocări, care necesită răspunsuri diferite;

| 4. | salută adoptarea, în septembrie 2015, a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și angajamentul tuturor statelor referitoare la „facilitarea unei migrații și mobilități a persoanelor care să fie ordonată, în condiții de siguranță, legală și responsabilă, inclusiv prin punerea în aplicare a unor politici de migrație planificate și bine gestionate”; consideră că punerea în aplicare a ODD va reprezenta o oportunitate de a promova coerența cu obiectivele de dezvoltare pe termen lung; îndeamnă, prin urmare, UE și țările ACP să adopte și să pună în aplicare integral Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU, abordând astfel cauzele profunde ale migrației prin intermediul unei abordări integrate și holistice, care să asigure incluziunea și responsabilizarea persoanelor celor mai vulnerabile; invită comunitatea internațională să adopte indicatori măsurabili pentru ODD privind migrația, precum și să colecteze și să publice date dezagregate privind accesul migranților la locuri de muncă decente, asistență medicală și educație, în special în țările de destinație în curs de dezvoltare, în vederea îmbunătățirii gestionării migrației; |
| --- | --- |

4.

salută adoptarea, în septembrie 2015, a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și angajamentul tuturor statelor referitoare la „facilitarea unei migrații și mobilități a persoanelor care să fie ordonată, în condiții de siguranță, legală și responsabilă, inclusiv prin punerea în aplicare a unor politici de migrație planificate și bine gestionate”; consideră că punerea în aplicare a ODD va reprezenta o oportunitate de a promova coerența cu obiectivele de dezvoltare pe termen lung; îndeamnă, prin urmare, UE și țările ACP să adopte și să pună în aplicare integral Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU, abordând astfel cauzele profunde ale migrației prin intermediul unei abordări integrate și holistice, care să asigure incluziunea și responsabilizarea persoanelor celor mai vulnerabile; invită comunitatea internațională să adopte indicatori măsurabili pentru ODD privind migrația, precum și să colecteze și să publice date dezagregate privind accesul migranților la locuri de muncă decente, asistență medicală și educație, în special în țările de destinație în curs de dezvoltare, în vederea îmbunătățirii gestionării migrației;

| 5. | solicită UE și țărilor ACP să se abțină de la crearea de bariere pentru persoanele cu handicap în toate politicile legate de migrație, ținând seama de creșterea vulnerabilităților și provocărilor cu care se confruntă persoanele cu handicap înainte, în timpul și după migrare; solicită UE să asigure accesibilitatea și caracterul incluziv al politicilor sale privind migrația pentru persoanele cu handicap, în conformitate cu observațiile finale cu privire la UE ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

5.

solicită UE și țărilor ACP să se abțină de la crearea de bariere pentru persoanele cu handicap în toate politicile legate de migrație, ținând seama de creșterea vulnerabilităților și provocărilor cu care se confruntă persoanele cu handicap înainte, în timpul și după migrare; solicită UE să asigure accesibilitatea și caracterul incluziv al politicilor sale privind migrația pentru persoanele cu handicap, în conformitate cu observațiile finale cu privire la UE ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap;

| 6. | invită UE să își revizuiască asistența pentru dezvoltare în țările de origine a migrației economice și să contribuie la crearea condițiilor pentru ca oamenii să rămână și să își construiască un viitor în țările lor de origine; |
| --- | --- |

6.

invită UE să își revizuiască asistența pentru dezvoltare în țările de origine a migrației economice și să contribuie la crearea condițiilor pentru ca oamenii să rămână și să își construiască un viitor în țările lor de origine;

| 7. | ia act de faptul că instituirea unor măsuri urgente de transfer reprezintă un pas în direcția cea bună; regretă, cu toate acestea, punerea în aplicare excesiv de lentă a acestor măsuri, lipsa unor resurse suficiente pentru a face față crizei refugiaților, precum și reticența statelor membre de a participa în mod activ la procesul de transfer; invită toate statele membre să își îndeplinească obligațiile cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că instituirea unor măsuri urgente de transfer reprezintă un pas în direcția cea bună; regretă, cu toate acestea, punerea în aplicare excesiv de lentă a acestor măsuri, lipsa unor resurse suficiente pentru a face față crizei refugiaților, precum și reticența statelor membre de a participa în mod activ la procesul de transfer; invită toate statele membre să își îndeplinească obligațiile cât mai curând posibil;

| 8. | invită părțile să elaboreze o politică concretă în materie de migrație și strategii pe termen lung bine definite privind readmisia și relocarea, precum și să coopereze cu țările terțe pentru a aborda cauzele primare ale strămutării, cum ar fi conflictele, terorismul, discriminarea, sărăcia, degradarea mediului, acapararea terenurilor, lipsa responsabilității sociale a întreprinderilor, guvernanța defectuoasă și corupția, pentru a atinge obiectivele de dezvoltare durabilă; regretă abordarea dezechilibrată a UE în ceea ce privește migrația, care acordă prioritate combaterii migrației „neregulamentare”, fără a acorda o atenție suficientă migrației legale și posibilităților de mobilitate; |
| --- | --- |

8.

invită părțile să elaboreze o politică concretă în materie de migrație și strategii pe termen lung bine definite privind readmisia și relocarea, precum și să coopereze cu țările terțe pentru a aborda cauzele primare ale strămutării, cum ar fi conflictele, terorismul, discriminarea, sărăcia, degradarea mediului, acapararea terenurilor, lipsa responsabilității sociale a întreprinderilor, guvernanța defectuoasă și corupția, pentru a atinge obiectivele de dezvoltare durabilă; regretă abordarea dezechilibrată a UE în ceea ce privește migrația, care acordă prioritate combaterii migrației „neregulamentare”, fără a acorda o atenție suficientă migrației legale și posibilităților de mobilitate;

| 9. | subliniază necesitatea stringentă a unor măsuri eficiente de combatere a introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane și de a deferi justiției rețelele infracționale implicate în aceste fenomene; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea stringentă a unor măsuri eficiente de combatere a introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane și de a deferi justiției rețelele infracționale implicate în aceste fenomene;

| 10. | consideră că limitarea suferințelor permanente și evitarea pierderii inacceptabile de vieți omenești sunt posibile și necesare, prin instituirea și punerea în aplicare cu celeritate a unor modalități sigure și legale de acces pentru refugiați; |
| --- | --- |

10.

consideră că limitarea suferințelor permanente și evitarea pierderii inacceptabile de vieți omenești sunt posibile și necesare, prin instituirea și punerea în aplicare cu celeritate a unor modalități sigure și legale de acces pentru refugiați;

| 11. | salută lansarea unui plan de acțiune al UE privind returnarea, care definește o strategie pentru intensificarea cooperării cu țările terțe în ceea ce privește acordurile de returnare și de readmisie; insistă asupra faptului că politica de cooperare a UE cu țările ACP ar trebui să se concentreze asupra consolidării capacității acestora de a răspunde rapid la cererile de readmisie și asupra facilitării procesului de identificare a resortisanților lor; reamintește că acordurile de readmisie trebuie să meargă mână în mână cu reintegrarea durabilă a persoanelor returnate și îndeamnă, prin urmare, UE și țările ACP să investească în continuare în măsuri menite să consolideze capacitățile țărilor de origine de a-i readmite pe cetățenii lor și de a le permite reintegrarea; |
| --- | --- |

11.

salută lansarea unui plan de acțiune al UE privind returnarea, care definește o strategie pentru intensificarea cooperării cu țările terțe în ceea ce privește acordurile de returnare și de readmisie; insistă asupra faptului că politica de cooperare a UE cu țările ACP ar trebui să se concentreze asupra consolidării capacității acestora de a răspunde rapid la cererile de readmisie și asupra facilitării procesului de identificare a resortisanților lor; reamintește că acordurile de readmisie trebuie să meargă mână în mână cu reintegrarea durabilă a persoanelor returnate și îndeamnă, prin urmare, UE și țările ACP să investească în continuare în măsuri menite să consolideze capacitățile țărilor de origine de a-i readmite pe cetățenii lor și de a le permite reintegrarea;

| 12. | reamintește că obiectivul final al oricăror politici comune în domeniul migrației ar trebui să constea nu numai în abordarea provocărilor legate de migrația neregulamentară, ci și, mai important, în a beneficia pe deplin de oportunitățile oferite de fluxurile de migrație legală, atât în țările de origine, cât și în țările de destinație; |
| --- | --- |

12.

reamintește că obiectivul final al oricăror politici comune în domeniul migrației ar trebui să constea nu numai în abordarea provocărilor legate de migrația neregulamentară, ci și, mai important, în a beneficia pe deplin de oportunitățile oferite de fluxurile de migrație legală, atât în țările de origine, cât și în țările de destinație;

| 13. | subliniază importanța mobilității, în special în scopuri educaționale și de ocupare a forței de muncă, în contextul combaterii cauzelor profunde ale migrației, în special în ceea ce privește emanciparea femeilor și a fetelor; reamintește faptul că migranții pot contribui în mod direct la dezvoltarea țării lor de origine, prin intermediul transferului de cunoștințe, know-how și competențe dobândite și încurajează în această privință statele ACP și ale UE să prevadă încheierea unor acorduri circulare privind migrația; solicită, prin urmare, ca UE să se asigure că conceptul de parteneriate pentru mobilitate ale UE este un instrument nu numai pentru combaterea migrației neregulamentare, ci și pentru consolidarea coerenței dintre migrație și dezvoltare; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța mobilității, în special în scopuri educaționale și de ocupare a forței de muncă, în contextul combaterii cauzelor profunde ale migrației, în special în ceea ce privește emanciparea femeilor și a fetelor; reamintește faptul că migranții pot contribui în mod direct la dezvoltarea țării lor de origine, prin intermediul transferului de cunoștințe, know-how și competențe dobândite și încurajează în această privință statele ACP și ale UE să prevadă încheierea unor acorduri circulare privind migrația; solicită, prin urmare, ca UE să se asigure că conceptul de parteneriate pentru mobilitate ale UE este un instrument nu numai pentru combaterea migrației neregulamentare, ci și pentru consolidarea coerenței dintre migrație și dezvoltare;

| 14. | reamintește că promovarea sistemelor de migrație circulară și semnarea unui acord de facilitare a eliberării vizelor, în special pentru studenți, profesori și cercetători și în scopul reîntregirii familiei, se numără la rândul lor printre cele mai bune mijloace de combatere a exploatării migranților prin rețelele de criminalitate organizată; |
| --- | --- |

14.

reamintește că promovarea sistemelor de migrație circulară și semnarea unui acord de facilitare a eliberării vizelor, în special pentru studenți, profesori și cercetători și în scopul reîntregirii familiei, se numără la rândul lor printre cele mai bune mijloace de combatere a exploatării migranților prin rețelele de criminalitate organizată;

| 15. | subliniază importanța drepturilor migranților și ale lucrătorilor migranți de a evita exploatarea sub toate formele sale, inclusiv traficul de persoane și munca forțată, și subliniază, în acest sens, necesitatea de a oferi programe de formare pentru autoritățile de aplicare a legii și poliția de frontieră, pentru ca aceștia să fie în măsură să recunoască semnele de exploatare și să ia măsurile necesare pentru a le aborda, atât în țările de origine, cât și în cele gazdă; subliniază, în această privință, că traficanții de ființe umane vând unui număr mare de migranți și refugiați o imagine distorsionată; reiterează importanța combaterii traficului de persoane, a reducerii fluxului de bani și a dezmembrării rețelelor, deoarece acest lucru va avea un efect pozitiv asupra situației drepturilor omului, în cazul refugiaților și migranților în țări terțe; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța drepturilor migranților și ale lucrătorilor migranți de a evita exploatarea sub toate formele sale, inclusiv traficul de persoane și munca forțată, și subliniază, în acest sens, necesitatea de a oferi programe de formare pentru autoritățile de aplicare a legii și poliția de frontieră, pentru ca aceștia să fie în măsură să recunoască semnele de exploatare și să ia măsurile necesare pentru a le aborda, atât în țările de origine, cât și în cele gazdă; subliniază, în această privință, că traficanții de ființe umane vând unui număr mare de migranți și refugiați o imagine distorsionată; reiterează importanța combaterii traficului de persoane, a reducerii fluxului de bani și a dezmembrării rețelelor, deoarece acest lucru va avea un efect pozitiv asupra situației drepturilor omului, în cazul refugiaților și migranților în țări terțe;

| 16. | îndeamnă la o abordare coordonată cu privire la mobilizarea resurselor necesare pentru a aborda situația critică a migranților și refugiaților aflați în statele membre ale UE sau în drum spre acestea, acordând o atenție deosebită grupurilor mai vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți și persoanele cu handicap; subliniază importanța creării unor coridoare de siguranță și a unor infrastructuri adecvate de primire și prelucrare a cererilor refugiaților și a migranților de-a lungul călătoriei și la sosirea în UE, care să îndeplinească standardele umanitare și normele în materie de drepturi ale omului; invită țările ACP și țările europene să coopereze mai strâns pentru a combate rețelele de traficanți; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă la o abordare coordonată cu privire la mobilizarea resurselor necesare pentru a aborda situația critică a migranților și refugiaților aflați în statele membre ale UE sau în drum spre acestea, acordând o atenție deosebită grupurilor mai vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți și persoanele cu handicap; subliniază importanța creării unor coridoare de siguranță și a unor infrastructuri adecvate de primire și prelucrare a cererilor refugiaților și a migranților de-a lungul călătoriei și la sosirea în UE, care să îndeplinească standardele umanitare și normele în materie de drepturi ale omului; invită țările ACP și țările europene să coopereze mai strâns pentru a combate rețelele de traficanți;

| 17. | subliniază faptul că cheltuielile legate de securitate sunt deosebit de relevante pentru eforturile actuale de a aborda, într-un mod cuprinzător, legătura dintre securitate și dezvoltare și pentru a contribui la obiectivul nr. 16 din cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare; consideră că măsurile de promovare a păcii, securității și justiției în țările în curs de dezvoltare sunt deosebit de importante pentru abordarea cauzelor profunde ale sărăciei; subliniază că această finanțare, care nu constituie asistență oficială pentru dezvoltare, trebuie să provină de la alte instrumente decât instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) sau Fondul european de dezvoltare (FED); |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că cheltuielile legate de securitate sunt deosebit de relevante pentru eforturile actuale de a aborda, într-un mod cuprinzător, legătura dintre securitate și dezvoltare și pentru a contribui la obiectivul nr. 16 din cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare; consideră că măsurile de promovare a păcii, securității și justiției în țările în curs de dezvoltare sunt deosebit de importante pentru abordarea cauzelor profunde ale sărăciei; subliniază că această finanțare, care nu constituie asistență oficială pentru dezvoltare, trebuie să provină de la alte instrumente decât instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) sau Fondul european de dezvoltare (FED);

| 18. | subliniază faptul că femeile și fetele refugiate se confruntă cu amenințări, provocări și obstacole pe criterii de gen, precum și faptul că orice tip de asistență umanitară și de politică în materie de primire și azil trebuie să fie atentă la aspectele legate de gen, alocând resurse și oferind formare pentru a răspunde circumstanțelor specifice; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că femeile și fetele refugiate se confruntă cu amenințări, provocări și obstacole pe criterii de gen, precum și faptul că orice tip de asistență umanitară și de politică în materie de primire și azil trebuie să fie atentă la aspectele legate de gen, alocând resurse și oferind formare pentru a răspunde circumstanțelor specifice;

| 19. | subliniază că copiii refugiați sunt deosebit de vulnerabili pe durata călătoriilor lor, deoarece se confruntă cu riscul de a fi răpiți, exploatați și abuzați, și îndeamnă toate părțile să ia măsuri pentru a garanta protecția copiilor refugiați și pentru a proteja drepturile lor, inclusiv dreptul de a avea acces la educație; |
| --- | --- |

19.

subliniază că copiii refugiați sunt deosebit de vulnerabili pe durata călătoriilor lor, deoarece se confruntă cu riscul de a fi răpiți, exploatați și abuzați, și îndeamnă toate părțile să ia măsuri pentru a garanta protecția copiilor refugiați și pentru a proteja drepturile lor, inclusiv dreptul de a avea acces la educație;

| 20. | sprijină transformarea Frontex într-un veritabil sistem de pază europeană de frontieră și de coastă (EBCG); sprijină, de asemenea, creșterea substanțială a bugetului agenției; |
| --- | --- |

20.

sprijină transformarea Frontex într-un veritabil sistem de pază europeană de frontieră și de coastă (EBCG); sprijină, de asemenea, creșterea substanțială a bugetului agenției;

| 21. | solicită un dialog politic, în contextul politicii privind migrația, între UE, țările de origine și cele de tranzit, pentru a sprijini guvernele din țările partenere UE în lupta împotriva crimei organizate și a persoanelor care introduc ilegal migranți; |
| --- | --- |

21.

solicită un dialog politic, în contextul politicii privind migrația, între UE, țările de origine și cele de tranzit, pentru a sprijini guvernele din țările partenere UE în lupta împotriva crimei organizate și a persoanelor care introduc ilegal migranți;

| 22. | reamintește importanța transferurilor de bani efectuate de către migranți și solicită UE și țărilor ACP să introducă modalități mai ieftine pentru transferul acestor sume; |
| --- | --- |

22.

reamintește importanța transferurilor de bani efectuate de către migranți și solicită UE și țărilor ACP să introducă modalități mai ieftine pentru transferul acestor sume;

| 23. | îndeamnă instituțiile UE și guvernele statelor participante să colaboreze cu actorii societății civile de la nivel local, național și transnațional, atât în ceea ce privește atenuarea cauzelor, cât și privind efectele migrației asupra țărilor ACP și a statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă instituțiile UE și guvernele statelor participante să colaboreze cu actorii societății civile de la nivel local, național și transnațional, atât în ceea ce privește atenuarea cauzelor, cât și privind efectele migrației asupra țărilor ACP și a statelor membre ale UE;

| 24. | solicită părților să pună în aplicare fără întârziere dispozițiile relevante din planul de acțiune de la Valetta pentru încheierea de acorduri de facilitare a eliberării vizelor și utilizarea cadrului juridic din procesele de la Rabat și Khartoum în vederea atingerii acestor obiective; insistă asupra faptului că implicarea în procesul de la Khartoum nu trebuie să afecteze eforturile actuale de combatere a încălcărilor dreptului umanitar și a drepturilor omului, inclusiv de către guverne, aceasta fiind una din cauzele de strămutare forțată; afirmă că aceste procese trebuie să fie compatibile cu o strategie pe termen lung, care să pună capăt conflictelor și încălcărilor drepturilor omului în regiunile afectate; |
| --- | --- |

24.

solicită părților să pună în aplicare fără întârziere dispozițiile relevante din planul de acțiune de la Valetta pentru încheierea de acorduri de facilitare a eliberării vizelor și utilizarea cadrului juridic din procesele de la Rabat și Khartoum în vederea atingerii acestor obiective; insistă asupra faptului că implicarea în procesul de la Khartoum nu trebuie să afecteze eforturile actuale de combatere a încălcărilor dreptului umanitar și a drepturilor omului, inclusiv de către guverne, aceasta fiind una din cauzele de strămutare forțată; afirmă că aceste procese trebuie să fie compatibile cu o strategie pe termen lung, care să pună capăt conflictelor și încălcărilor drepturilor omului în regiunile afectate;

| 25. | salută în special dispoziția de la Valletta privind dublarea, în anul 2016 comparativ cu 2014, a numărului de burse acordate studenților și cadrelor didactice universitare prin intermediul programului Erasmus+, sprijinit de UE; solicită o nouă majorare a acestor burse; |
| --- | --- |

25.

salută în special dispoziția de la Valletta privind dublarea, în anul 2016 comparativ cu 2014, a numărului de burse acordate studenților și cadrelor didactice universitare prin intermediul programului Erasmus+, sprijinit de UE; solicită o nouă majorare a acestor burse;

| 26. | invită toate părțile ca, în cadrul politicilor privind migrația, să respecte integral principiul coerenței politice în favoarea dezvoltării și, în special, să pună în practică Agenda europeană privind migrația, ținând seama, în acest sens, de legătura dintre politicile interne și cele externe și, astfel, de relația dintre politicile de migrație și dezvoltare, pe de o parte, și dintre politicile actuale de ocupare a forței de muncă și de protecție socială din statele membre, pe de altă parte; |
| --- | --- |

26.

invită toate părțile ca, în cadrul politicilor privind migrația, să respecte integral principiul coerenței politice în favoarea dezvoltării și, în special, să pună în practică Agenda europeană privind migrația, ținând seama, în acest sens, de legătura dintre politicile interne și cele externe și, astfel, de relația dintre politicile de migrație și dezvoltare, pe de o parte, și dintre politicile actuale de ocupare a forței de muncă și de protecție socială din statele membre, pe de altă parte;

| 27. | ia act de înființarea Fondului fiduciar de urgență al UE pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutării de persoane în Africa („Fondul fiduciar”), un instrument care ar trebui să combată destabilizarea, strămutarea forțată și migrația neregulamentară, dotat cu 1,8 miliarde EUR din fondurile UE și cu 81 de milioane de euro de la statele membre ale UE; insistă că resursele din cadrul acestui fond ar trebui să fie dedicate sprijinirii proiectelor relevante de ajutor; subliniază că fondurile destinate dezvoltării nu trebuie să fie utilizate pentru cooperarea în domeniul gestionării frontierelor și al returnării sau pentru controlul acordurilor de readmisie de către țările terțe; invită Comisia să asigure pe deplin răspunderea politică și să sporească transparența financiară a fondului fiduciar și să aplice în mod consecvent principiile privind eficacitatea ajutorului convenite la nivel internațional, cum ar fi principiul aproprierii democratice și al alinierii; încurajează statele membre să contribuie la fondul fiduciar și subliniază că monitorizarea și evaluarea proiectelor și programelor finanțate, precum și evaluarea impactului acestui fond vor fi esențiale pentru a avea certitudinea faptului că Fondul își atinge obiectivele, ajutându-i în mod direct pe cei aflați în nevoie, și nu finanțând guverne care se fac vinovate de încălcarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

27.

ia act de înființarea Fondului fiduciar de urgență al UE pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutării de persoane în Africa („Fondul fiduciar”), un instrument care ar trebui să combată destabilizarea, strămutarea forțată și migrația neregulamentară, dotat cu 1,8 miliarde EUR din fondurile UE și cu 81 de milioane de euro de la statele membre ale UE; insistă că resursele din cadrul acestui fond ar trebui să fie dedicate sprijinirii proiectelor relevante de ajutor; subliniază că fondurile destinate dezvoltării nu trebuie să fie utilizate pentru cooperarea în domeniul gestionării frontierelor și al returnării sau pentru controlul acordurilor de readmisie de către țările terțe; invită Comisia să asigure pe deplin răspunderea politică și să sporească transparența financiară a fondului fiduciar și să aplice în mod consecvent principiile privind eficacitatea ajutorului convenite la nivel internațional, cum ar fi principiul aproprierii democratice și al alinierii; încurajează statele membre să contribuie la fondul fiduciar și subliniază că monitorizarea și evaluarea proiectelor și programelor finanțate, precum și evaluarea impactului acestui fond vor fi esențiale pentru a avea certitudinea faptului că Fondul își atinge obiectivele, ajutându-i în mod direct pe cei aflați în nevoie, și nu finanțând guverne care se fac vinovate de încălcarea drepturilor omului;

| 28. | solicită statelor membre să respecte angajamentele asumate în contextul finanțării fondurilor fiduciare și în raport cu alte angajamente de ajutor umanitar; reamintește că ICNUR nu dispune în mod evident de suficiente fonduri pentru a face față unor crize umanitare; solicită ca UE să își intensifice angajamentele privind relocarea și să pună în aplicare decizia adoptată în cadrul Conferinței de la Addis Abeba privind finanțarea pentru dezvoltare, de a îndeplini obiectivul de a aloca 0,15-0,2 % din venitul lor național brut ajutorului pentru dezvoltare destinat, pe termen scurt, țărilor cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

28.

solicită statelor membre să respecte angajamentele asumate în contextul finanțării fondurilor fiduciare și în raport cu alte angajamente de ajutor umanitar; reamintește că ICNUR nu dispune în mod evident de suficiente fonduri pentru a face față unor crize umanitare; solicită ca UE să își intensifice angajamentele privind relocarea și să pună în aplicare decizia adoptată în cadrul Conferinței de la Addis Abeba privind finanțarea pentru dezvoltare, de a îndeplini obiectivul de a aloca 0,15-0,2 % din venitul lor național brut ajutorului pentru dezvoltare destinat, pe termen scurt, țărilor cel mai puțin dezvoltate;

| 29. | subliniază că una dintre cauzele principale ale migrației masive, printre multe altele, este reprezentată de schimbările climatice și efectele lor, prin intermediul dezastrelor naturale; avertizează cu privire la faptul că fluxurile masive de migranți strămutați ca urmare a unor dezastre naturale vor crește în viitor; reiterează faptul că este nevoie de o abordare holistică în ceea ce privește legăturile complexe dintre schimbările climatice și persoanele care fug din țările lor, abordare bazată, de asemenea, pe expertiza Observatorului ACP privind migrația; consideră că această abordare integrată ar trebui să aibă în vedere, printre altele, securitatea, agricultura, degradarea mediului și dezvoltarea urbană/rurală sustenabilă; solicită, în sens mai larg, ca schimbările climatice să fie integrate în mod sistematic în toate politicile externe și, în special, în politicile de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

29.

subliniază că una dintre cauzele principale ale migrației masive, printre multe altele, este reprezentată de schimbările climatice și efectele lor, prin intermediul dezastrelor naturale; avertizează cu privire la faptul că fluxurile masive de migranți strămutați ca urmare a unor dezastre naturale vor crește în viitor; reiterează faptul că este nevoie de o abordare holistică în ceea ce privește legăturile complexe dintre schimbările climatice și persoanele care fug din țările lor, abordare bazată, de asemenea, pe expertiza Observatorului ACP privind migrația; consideră că această abordare integrată ar trebui să aibă în vedere, printre altele, securitatea, agricultura, degradarea mediului și dezvoltarea urbană/rurală sustenabilă; solicită, în sens mai larg, ca schimbările climatice să fie integrate în mod sistematic în toate politicile externe și, în special, în politicile de cooperare pentru dezvoltare;

| 30. | solicită crearea unui cadru juridic internațional pentru a defini statutul de „refugiat climatic”; consideră că UE și țările ACP ar putea juca un rol major în elaborarea unui astfel de cadru; |
| --- | --- |

30.

solicită crearea unui cadru juridic internațional pentru a defini statutul de „refugiat climatic”; consideră că UE și țările ACP ar putea juca un rol major în elaborarea unui astfel de cadru;

| 31. | solicită ca problema refugiaților climatici să fie abordată prin intermediul unor măsuri de extindere a instrumentelor legale existente sau a principiilor care ar permite o soluție coerentă și cu caracter obligatoriu; invită UE să pună la dispoziție fondurile necesare pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice, pe care UE le-a promis în trecut, pentru a se îndeplini obiectivul comun de a mobiliza 100 de miliarde USD pe an până în 2020 pentru a completa ajutorul pentru dezvoltare în forma sa consacrată; |
| --- | --- |

31.

solicită ca problema refugiaților climatici să fie abordată prin intermediul unor măsuri de extindere a instrumentelor legale existente sau a principiilor care ar permite o soluție coerentă și cu caracter obligatoriu; invită UE să pună la dispoziție fondurile necesare pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice, pe care UE le-a promis în trecut, pentru a se îndeplini obiectivul comun de a mobiliza 100 de miliarde USD pe an până în 2020 pentru a completa ajutorul pentru dezvoltare în forma sa consacrată;

| 32. | salută sprijinul acordat de UE inițiativei Nansen și agendei Nansen privind protecția, care abordează nevoile persoanelor strămutate la nivel transfrontalier, în contextul dezastrelor produse din cauze naturale, inclusiv al celor legate de schimbările climatice; încurajează consolidarea în continuare a Alianței mondiale împotriva schimbărilor climatice, creată de UE, pentru a ajuta țările sărace în curs de dezvoltare care sunt mai expuse schimbărilor climatice să își sporească capacitatea de adaptare la efectele acestora; |
| --- | --- |

32.

salută sprijinul acordat de UE inițiativei Nansen și agendei Nansen privind protecția, care abordează nevoile persoanelor strămutate la nivel transfrontalier, în contextul dezastrelor produse din cauze naturale, inclusiv al celor legate de schimbările climatice; încurajează consolidarea în continuare a Alianței mondiale împotriva schimbărilor climatice, creată de UE, pentru a ajuta țările sărace în curs de dezvoltare care sunt mai expuse schimbărilor climatice să își sporească capacitatea de adaptare la efectele acestora;

| 33. | insistă ca subiectul schimbărilor climatice și al migrației să fie inclus în cadrul dialogului ACP-UE privind migrația și dezvoltarea; |
| --- | --- |

33.

insistă ca subiectul schimbărilor climatice și al migrației să fie inclus în cadrul dialogului ACP-UE privind migrația și dezvoltarea;

| 34. | invită UE ca, în cadrul Planului de acțiune privind migrația ACP-UE, să acorde de urgență asistență tehnică țărilor ACP relevante, în legătură cu aspecte care țin de schimbări climatice și migrație, care devin din ce în ce mai relevante pentru ele, atât ca strategie de adaptare, cât și pentru prevenirea dezastrelor; |
| --- | --- |

34.

invită UE ca, în cadrul Planului de acțiune privind migrația ACP-UE, să acorde de urgență asistență tehnică țărilor ACP relevante, în legătură cu aspecte care țin de schimbări climatice și migrație, care devin din ce în ce mai relevante pentru ele, atât ca strategie de adaptare, cât și pentru prevenirea dezastrelor;

| 35. | invită UE, statele sale membre și țările ACP să extindă acordarea de asistență umanitară, pentru a promova securitatea comunităților persecutate în țările lor de origine; |
| --- | --- |

35.

invită UE, statele sale membre și țările ACP să extindă acordarea de asistență umanitară, pentru a promova securitatea comunităților persecutate în țările lor de origine;

| 36. | recunoaște că dezvoltarea economică sustenabilă și edificarea unui stat de drept, bazat pe instituții democratice, puternice și transparente, contribuie în mare măsură la abordarea cauzelor profunde ale migrației forțate; solicită UE și tuturor actorilor internaționali să consolideze cooperarea pentru dezvoltare și instrumentele de dialog politic permanent; |
| --- | --- |

36.

recunoaște că dezvoltarea economică sustenabilă și edificarea unui stat de drept, bazat pe instituții democratice, puternice și transparente, contribuie în mare măsură la abordarea cauzelor profunde ale migrației forțate; solicită UE și tuturor actorilor internaționali să consolideze cooperarea pentru dezvoltare și instrumentele de dialog politic permanent;

| 37. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din țările ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale din țările ACP. |
| --- | --- |

37.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din țările ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale din țările ACP.

REZOLUȚIA (9)

privind situația preelectorală și a securității în Republica Democratică Congo

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | întrunită la Windhoek (Namibia) între 13 și 15 iunie 2016; |
| --- | --- |

—

întrunită la Windhoek (Namibia) între 13 și 15 iunie 2016;

| — | având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU cu privire la RDC, în special Rezoluția nr. 2198 (2015) privind prelungirea regimului de sancțiuni aplicat RDC și prelungirea cu un an a mandatului Grupului de experți și Rezoluția nr. 2277 (2016) prin care a fost prelungit mandatul Misiunii ONU pentru stabilizare în RDC (MONUSCO); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU cu privire la RDC, în special Rezoluția nr. 2198 (2015) privind prelungirea regimului de sancțiuni aplicat RDC și prelungirea cu un an a mandatului Grupului de experți și Rezoluția nr. 2277 (2016) prin care a fost prelungit mandatul Misiunii ONU pentru stabilizare în RDC (MONUSCO);

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou revizuit; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou revizuit;

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din iunie 1981; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din iunie 1981;

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța;

| — | având în vedere Declarațiile de la Nairobi din decembrie 2013; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarațiile de la Nairobi din decembrie 2013;

| — | având în vedere Acordul-cadru pentru pace, securitate și cooperare pentru RDC și regiune semnat la Addis Abeba în februarie 2013; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru pentru pace, securitate și cooperare pentru RDC și regiune semnat la Addis Abeba în februarie 2013;

| — | având în vedere raportul grupului de experți al ONU privind Republica Democratică Congo din 12 ianuarie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul grupului de experți al ONU privind Republica Democratică Congo din 12 ianuarie 2015;

| — | având în vedere raportul anual al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 27 iulie 2015 privind situația drepturilor omului și activitățile Biroului comun al ONU pentru drepturile omului din RDC; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 27 iulie 2015 privind situația drepturilor omului și activitățile Biroului comun al ONU pentru drepturile omului din RDC;

| — | având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 9 noiembrie 2015 privind situația din RDC; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 9 noiembrie 2015 privind situația din RDC;

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU din 9 martie 2016 cu privire la misiunea ONU de stabilizare în RDC, precum și la punerea în aplicare a Cadrului pentru pace, securitate și cooperare în RDC și în regiune; |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU din 9 martie 2016 cu privire la misiunea ONU de stabilizare în RDC, precum și la punerea în aplicare a Cadrului pentru pace, securitate și cooperare în RDC și în regiune;

| — | având în vedere comunicatul de presă publicat în comun la 16 februarie 2016 de Uniunea Africană, Organizația Națiunilor Unite, Uniunea Europeană și Organizația Internațională a Francofoniei cu privire la necesitatea unui dialog politic cuprinzător în RDC și angajamentul părților de a sprijini actorii congolezi în eforturile lor de a consolida democrația în această țară; |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă publicat în comun la 16 februarie 2016 de Uniunea Africană, Organizația Națiunilor Unite, Uniunea Europeană și Organizația Internațională a Francofoniei cu privire la necesitatea unui dialog politic cuprinzător în RDC și angajamentul părților de a sprijini actorii congolezi în eforturile lor de a consolida democrația în această țară;

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la Republica Democratică Congo (RDC), în special cele din 9 iulie 2015, 17 decembrie 2015 și 10 martie 2016; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la Republica Democratică Congo (RDC), în special cele din 9 iulie 2015, 17 decembrie 2015 și 10 martie 2016;

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind situația din Republica Democratică Congo, din 23 mai 2016; |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind situația din Republica Democratică Congo, din 23 mai 2016;

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat de Consiliul UE la 22 iunie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat de Consiliul UE la 22 iunie 2015;

| — | având în vedere declarațiile vicepreședintelui Comisiei, a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a purtătorului său de cuvânt privind situația din Republica Democratică Congo, în special cele din 25 ianuarie 2015 și 12 octombrie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile vicepreședintelui Comisiei, a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a purtătorului său de cuvânt privind situația din Republica Democratică Congo, în special cele din 25 ianuarie 2015 și 12 octombrie 2015;

| — | având în vedere declarația locală a UE din 21 octombrie 2015 privind situația drepturilor omului în Republica Democratică Congo și cea din 19 noiembrie 2015, în urma lansării dialogului național în RDC; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a UE din 21 octombrie 2015 privind situația drepturilor omului în Republica Democratică Congo și cea din 19 noiembrie 2015, în urma lansării dialogului național în RDC;

| — | având în vedere declarația de presă comună din 2 septembrie 2015 a Grupului trimișilor și reprezentanților internaționali pentru regiunea Marilor Lacuri din Africa privind alegerile din RDC; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă comună din 2 septembrie 2015 a Grupului trimișilor și reprezentanților internaționali pentru regiunea Marilor Lacuri din Africa privind alegerile din RDC;

| — | având în vedere Constituția congoleză din 18 februarie 2006; |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția congoleză din 18 februarie 2006;

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât Joseph Kabila a fost președintele RDC începând cu 2001; întrucât următoarele alegeri prezidențiale și legislative sunt programate pentru luna noiembrie 2016, iar mandatul președintelui Kabila încetează la 20 decembrie 2016; întrucât perioada în care președintele RDC poate ocupa această funcție este limitată prin constituție la două mandate; |
| --- | --- |

A.

întrucât Joseph Kabila a fost președintele RDC începând cu 2001; întrucât următoarele alegeri prezidențiale și legislative sunt programate pentru luna noiembrie 2016, iar mandatul președintelui Kabila încetează la 20 decembrie 2016; întrucât perioada în care președintele RDC poate ocupa această funcție este limitată prin constituție la două mandate;

| B. | întrucât, la 15 aprilie 2016, Comisia electorală națională independentă (CENI) a declarat că procesul de elaborare a unui nou registru electoral va începe în iulie 2016 și ar putea dura trei ani; întrucât, la 18 martie 2016, această comisie a anunțat că nu poate să organizeze alegeri prezidențiale și legislative, astfel cum a fost planificat, în timp ce, dimpotrivă, Organizația Internațională a Francofoniei susține că ar fi posibilă actualizarea registrelor electorale în termen de trei luni; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 15 aprilie 2016, Comisia electorală națională independentă (CENI) a declarat că procesul de elaborare a unui nou registru electoral va începe în iulie 2016 și ar putea dura trei ani; întrucât, la 18 martie 2016, această comisie a anunțat că nu poate să organizeze alegeri prezidențiale și legislative, astfel cum a fost planificat, în timp ce, dimpotrivă, Organizația Internațională a Francofoniei susține că ar fi posibilă actualizarea registrelor electorale în termen de trei luni;

| C. | întrucât această situație a făcut ca opoziția politică din RDC să-l acuze pe președintele Kabila și guvernul său că ar încerca să utilizeze mijloace administrative și tehnice pentru a amâna alegerile și a rămâne la putere și dincolo de încheierea mandatului lor constituțional; |
| --- | --- |

C.

întrucât această situație a făcut ca opoziția politică din RDC să-l acuze pe președintele Kabila și guvernul său că ar încerca să utilizeze mijloace administrative și tehnice pentru a amâna alegerile și a rămâne la putere și dincolo de încheierea mandatului lor constituțional;

| D. | întrucât o primă încercare de modificare a legii electorale din RDC, în special a articolului 8, a fost abandonată în 2015 din cauza opoziției și mobilizării puternice din partea societății civile; întrucât aceste încercări au provocat tensiuni politice crescânde, tulburări și violențe în țară; |
| --- | --- |

D.

întrucât o primă încercare de modificare a legii electorale din RDC, în special a articolului 8, a fost abandonată în 2015 din cauza opoziției și mobilizării puternice din partea societății civile; întrucât aceste încercări au provocat tensiuni politice crescânde, tulburări și violențe în țară;

| E. | întrucât următoarele alegeri prezidențiale și legislative sunt de o importanță crucială, iar desfășurarea lor în condiții pașnice, transparente și în timp util ar contribui semnificativ la consolidarea progreselor care au fost înregistrate în RDC de peste un deceniu; |
| --- | --- |

E.

întrucât următoarele alegeri prezidențiale și legislative sunt de o importanță crucială, iar desfășurarea lor în condiții pașnice, transparente și în timp util ar contribui semnificativ la consolidarea progreselor care au fost înregistrate în RDC de peste un deceniu;

| F. | întrucât, în iunie 2014, UE a trimis în RDC o misiune de monitorizare a evoluțiilor ulterioare alegerilor, care a subliniat necesitatea de a asigura actualizarea registrelor electorale, condiții de concurență loială între candidați, o mai bună protecție a libertăților civile, un sistem corect de arbitraj al litigiilor electorale și adoptarea de măsuri pentru a pune capăt impunității; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în iunie 2014, UE a trimis în RDC o misiune de monitorizare a evoluțiilor ulterioare alegerilor, care a subliniat necesitatea de a asigura actualizarea registrelor electorale, condiții de concurență loială între candidați, o mai bună protecție a libertăților civile, un sistem corect de arbitraj al litigiilor electorale și adoptarea de măsuri pentru a pune capăt impunității;

| G. | întrucât, la 28 noiembrie 2015, președintele Kabila a făcut apel la lansarea unui dialog național; întrucât, ca urmare, Uniunea Africană l-a numit pe fostul prim-ministru din Togo, domnul Edem Kodjo, în calitate de facilitator al dialogului politic național; întrucât două dintre principalele grupuri de opoziție (G7 și Dynamique de l’opposition) au respins concluziile finale ale dlui Kodjo – considerând că ele nu reflectă situația actuală de pe teren – și refuză în continuare să participe la dialog, deoarece sunt de părere că acesta nu este nici deschis, nici incluziv și nici democratic, ci reprezintă doar o tactică de amânare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 28 noiembrie 2015, președintele Kabila a făcut apel la lansarea unui dialog național; întrucât, ca urmare, Uniunea Africană l-a numit pe fostul prim-ministru din Togo, domnul Edem Kodjo, în calitate de facilitator al dialogului politic național; întrucât două dintre principalele grupuri de opoziție (G7 și Dynamique de l’opposition) au respins concluziile finale ale dlui Kodjo – considerând că ele nu reflectă situația actuală de pe teren – și refuză în continuare să participe la dialog, deoarece sunt de părere că acesta nu este nici deschis, nici incluziv și nici democratic, ci reprezintă doar o tactică de amânare;

| H. | întrucât Uniunea Africană, ONU, UE și Organizația Internațională a Francofoniei au subliniat împreună importanța dialogului și a căutării unui acord între actorii politici, care să respecte democrația și statul de drept, și au îndemnat toți actorii politici congolezi să coopereze pe deplin cu domnul Edem Kodjo; |
| --- | --- |

H.

întrucât Uniunea Africană, ONU, UE și Organizația Internațională a Francofoniei au subliniat împreună importanța dialogului și a căutării unui acord între actorii politici, care să respecte democrația și statul de drept, și au îndemnat toți actorii politici congolezi să coopereze pe deplin cu domnul Edem Kodjo;

| I. | întrucât, în ultimele luni, grupurile de apărare a drepturilor omului au raportat constant cu privire la înrăutățirea situației drepturilor omului și a libertății de exprimare și de întrunire în țară, inclusiv prin utilizarea excesivă a forței împotriva demonstranților pașnici, a jurnaliștilor, a liderilor politici și a altor persoane care se opun încercărilor de a permite președintelui Kabila să rămână în continuare la putere, peste limita de două mandate impusă de constituție; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în ultimele luni, grupurile de apărare a drepturilor omului au raportat constant cu privire la înrăutățirea situației drepturilor omului și a libertății de exprimare și de întrunire în țară, inclusiv prin utilizarea excesivă a forței împotriva demonstranților pașnici, a jurnaliștilor, a liderilor politici și a altor persoane care se opun încercărilor de a permite președintelui Kabila să rămână în continuare la putere, peste limita de două mandate impusă de constituție;

| J. | întrucât anumite acte de represiune au condus la moartea sau rănirea unor persoane; întrucât, în alte situații, o serie de persoane au fost arestate în mod arbitrar sau puse sub acuzare din motive politice; întrucât se constată că libertatea presei este restrânsă prin amenințări și prin atacuri la adresa jurnaliștilor – după cum au conchis organizațiile „Reporteri fără frontiere” și „Jurnaliști în pericol” (Journalists in Danger), care au prezentat o listă cu 72 de cazuri de atacuri la adresa jurnaliștilor și a mass-mediei –, precum și prin închiderea mijloacelor de comunicare în masă; întrucât ONU și unele organizații pentru apărarea drepturilor omului au susținut că funcționarii guvernamentali s-au făcut vinovați de numeroase încălcări ale drepturilor omului și că s-au înregistrat prea puține progrese în ceea ce privește aducerea principalilor responsabili înaintea justiției; |
| --- | --- |

J.

întrucât anumite acte de represiune au condus la moartea sau rănirea unor persoane; întrucât, în alte situații, o serie de persoane au fost arestate în mod arbitrar sau puse sub acuzare din motive politice; întrucât se constată că libertatea presei este restrânsă prin amenințări și prin atacuri la adresa jurnaliștilor – după cum au conchis organizațiile „Reporteri fără frontiere” și „Jurnaliști în pericol” (Journalists in Danger), care au prezentat o listă cu 72 de cazuri de atacuri la adresa jurnaliștilor și a mass-mediei –, precum și prin închiderea mijloacelor de comunicare în masă; întrucât ONU și unele organizații pentru apărarea drepturilor omului au susținut că funcționarii guvernamentali s-au făcut vinovați de numeroase încălcări ale drepturilor omului și că s-au înregistrat prea puține progrese în ceea ce privește aducerea principalilor responsabili înaintea justiției;

| K. | întrucât, în ceea ce privește securitatea în RDC, situația se deteriorează în continuare, în special în partea de est și de sud-est a țării, fiind consemnate numeroase încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional, inclusiv atacuri ce vizează în mod specific persoane civile, execuții extrajudiciare, răpiri, recrutarea și folosirea copiilor de către grupări armate și acte generalizate de violență sexuală și pe criterii de gen; întrucât, în ceea ce privește violența sexuală, ONU a subliniat că autoritățile congoleze au întreprins acțiuni importante, printre care și organizarea a 20 de procese în ultimele luni, în urma cărora 19 ofițeri de armată au fost condamnați pentru viol; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în ceea ce privește securitatea în RDC, situația se deteriorează în continuare, în special în partea de est și de sud-est a țării, fiind consemnate numeroase încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional, inclusiv atacuri ce vizează în mod specific persoane civile, execuții extrajudiciare, răpiri, recrutarea și folosirea copiilor de către grupări armate și acte generalizate de violență sexuală și pe criterii de gen; întrucât, în ceea ce privește violența sexuală, ONU a subliniat că autoritățile congoleze au întreprins acțiuni importante, printre care și organizarea a 20 de procese în ultimele luni, în urma cărora 19 ofițeri de armată au fost condamnați pentru viol;

| L. | întrucât agențiile umanitare consideră că instabilitatea politică aruncă țara în haos și împinge populația, deja afectată de diversele crize trecute și actuale, într-o situație de sărăcie și insecuritate extremă, 7,5 milioane de persoane având în prezent nevoie de ajutor; întrucât conflictele și operațiunile militare în curs au provocat și strămutarea, în interiorul țării, a 1,5 milioane de persoane și fuga din țară a altor 500 000; |
| --- | --- |

L.

întrucât agențiile umanitare consideră că instabilitatea politică aruncă țara în haos și împinge populația, deja afectată de diversele crize trecute și actuale, într-o situație de sărăcie și insecuritate extremă, 7,5 milioane de persoane având în prezent nevoie de ajutor; întrucât conflictele și operațiunile militare în curs au provocat și strămutarea, în interiorul țării, a 1,5 milioane de persoane și fuga din țară a altor 500 000;

| M. | întrucât Programul indicativ național 2014-2020 pentru RDC, finanțat cu 620 de milioane de euro din cel de Al 11-lea FED, acordă prioritate consolidării guvernanței și statului de drept, inclusiv realizării unor reforme în sistemul judiciar, poliție și armată; |
| --- | --- |

M.

întrucât Programul indicativ național 2014-2020 pentru RDC, finanțat cu 620 de milioane de euro din cel de Al 11-lea FED, acordă prioritate consolidării guvernanței și statului de drept, inclusiv realizării unor reforme în sistemul judiciar, poliție și armată;

| N. | întrucât Statele Unite ale Americii și Regatul Unit au declarat, la 13 mai 2016, că au în vedere posibilitatea de a aplica, în coordonare cu partenerii lor europeni și internaționali, sancțiuni specifice menite să descurajeze participarea la acțiuni sau politici care subminează procesele sau instituțiile democratice din RDC; |
| --- | --- |

N.

întrucât Statele Unite ale Americii și Regatul Unit au declarat, la 13 mai 2016, că au în vedere posibilitatea de a aplica, în coordonare cu partenerii lor europeni și internaționali, sancțiuni specifice menite să descurajeze participarea la acțiuni sau politici care subminează procesele sau instituțiile democratice din RDC;

| O. | întrucât accesul la resurse naturale și exploatarea acestora joacă în continuare un rol important în alimentarea conflictelor din RDC și din regiune; |
| --- | --- |

O.

întrucât accesul la resurse naturale și exploatarea acestora joacă în continuare un rol important în alimentarea conflictelor din RDC și din regiune;

| 1. | își exprimă preocuparea profundă cu privire la instabilitatea crescândă a situației din Republica Democratică Congo, în contextul tensionat din perioada premergătoare alegerilor; în acest sens, invită autoritățile congoleze să actualizeze registrul electoral și să propună neîntârziat un calendar electoral și un buget credibil și echitabil destinat alegerilor prezidențiale și legislative, cu respectarea deplină a termenelor și a dispozițiilor constituționale; ia act cu satisfacție de dorința UE și a comunității internaționale de a sprijini, în caz de nevoie, procesul electoral congolez, cu condiția respectării condițiilor preliminare menționate mai sus; |
| --- | --- |

1.

își exprimă preocuparea profundă cu privire la instabilitatea crescândă a situației din Republica Democratică Congo, în contextul tensionat din perioada premergătoare alegerilor; în acest sens, invită autoritățile congoleze să actualizeze registrul electoral și să propună neîntârziat un calendar electoral și un buget credibil și echitabil destinat alegerilor prezidențiale și legislative, cu respectarea deplină a termenelor și a dispozițiilor constituționale; ia act cu satisfacție de dorința UE și a comunității internaționale de a sprijini, în caz de nevoie, procesul electoral congolez, cu condiția respectării condițiilor preliminare menționate mai sus;

| 2. | solicită organizarea cu succes și la timp a alegerilor, fapt ce va fi determinant pentru stabilitatea și dezvoltarea pe termen lung a țării și a întregii regiuni; susține că alegerile trebuie să se desfășoare cu respectarea deplină a literei și spiritului Constituției congoleze din 2006, în special a articolelor 70, 73, 103, 105, 220 și 222, și în conformitate cu principiile Cartei africane privind democrația, alegerile și guvernanța, pe care RDC este invitată să o ratifice fără întârziere; este de părere că autoritățile din RDC au în această privință o responsabilitate clară și datoria de a garanta un climat favorabil unor alegeri transparente, credibile și incluzive; |
| --- | --- |

2.

solicită organizarea cu succes și la timp a alegerilor, fapt ce va fi determinant pentru stabilitatea și dezvoltarea pe termen lung a țării și a întregii regiuni; susține că alegerile trebuie să se desfășoare cu respectarea deplină a literei și spiritului Constituției congoleze din 2006, în special a articolelor 70, 73, 103, 105, 220 și 222, și în conformitate cu principiile Cartei africane privind democrația, alegerile și guvernanța, pe care RDC este invitată să o ratifice fără întârziere; este de părere că autoritățile din RDC au în această privință o responsabilitate clară și datoria de a garanta un climat favorabil unor alegeri transparente, credibile și incluzive;

| 3. | ia act de inițiativa președintelui Kabila privind lansarea unui dialog național și subliniază importanța unui dialog politic deschis, favorabil incluziunii și democratic, unanim acceptat, astfel încât să se convină în mod pașnic asupra condițiilor unui proces și unui calendar electoral credibil; |
| --- | --- |

3.

ia act de inițiativa președintelui Kabila privind lansarea unui dialog național și subliniază importanța unui dialog politic deschis, favorabil incluziunii și democratic, unanim acceptat, astfel încât să se convină în mod pașnic asupra condițiilor unui proces și unui calendar electoral credibil;

| 4. | invită UE și UA să coopereze pe deplin și în ceea ce privește instituirea unui dialog favorabil incluziunii și încheierea între actorii politici din RDC a unui acord prin care să se respecte democrația și statul de drept, precum și să continue să își coordoneze eforturile în RDC cu alți actori internaționali, în special cu ONU; |
| --- | --- |

4.

invită UE și UA să coopereze pe deplin și în ceea ce privește instituirea unui dialog favorabil incluziunii și încheierea între actorii politici din RDC a unui acord prin care să se respecte democrația și statul de drept, precum și să continue să își coordoneze eforturile în RDC cu alți actori internaționali, în special cu ONU;

| 5. | îndeamnă guvernul din RDC să înainteze pe calea democratizării țării și, în acest sens, să se raporteze constant la recomandările care figurează în raportul final al misiunii de observare a alegerilor din 2011 și în raportul misiunii de monitorizare din 2014; subliniază că natura și amploarea sprijinului acordat de UE procesului electoral din RDC trebuie să depindă de progresele înregistrate în aplicarea recomandărilor din rapoartele menționate; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă guvernul din RDC să înainteze pe calea democratizării țării și, în acest sens, să se raporteze constant la recomandările care figurează în raportul final al misiunii de observare a alegerilor din 2011 și în raportul misiunii de monitorizare din 2014; subliniază că natura și amploarea sprijinului acordat de UE procesului electoral din RDC trebuie să depindă de progresele înregistrate în aplicarea recomandărilor din rapoartele menționate;

| 6. | reamintește că Comisia Electorală Națională Independentă ar trebui să fie o instituție imparțială și incluzivă, care să dispună de resurse suficiente pentru a asigura un proces electoral de amploare și transparent; |
| --- | --- |

6.

reamintește că Comisia Electorală Națională Independentă ar trebui să fie o instituție imparțială și incluzivă, care să dispună de resurse suficiente pentru a asigura un proces electoral de amploare și transparent;

| 7. | își exprimă preocuparea profundă cu privire la deteriorarea situației de securitate și a drepturilor omului din RDC și, în special, cu privire la rapoartele continue privind intensificarea violenței politice; insistă asupra responsabilității guvernului de a preveni orice înrăutățire a actualei crize politice sau escaladare a violenței, precum și în privința respectării și protejării drepturilor politice ale cetățenilor săi, în special a libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, care reprezintă baza unei vieți politice și democratice dinamice; |
| --- | --- |

7.

își exprimă preocuparea profundă cu privire la deteriorarea situației de securitate și a drepturilor omului din RDC și, în special, cu privire la rapoartele continue privind intensificarea violenței politice; insistă asupra responsabilității guvernului de a preveni orice înrăutățire a actualei crize politice sau escaladare a violenței, precum și în privința respectării și protejării drepturilor politice ale cetățenilor săi, în special a libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, care reprezintă baza unei vieți politice și democratice dinamice;

| 8. | condamnă cu fermitate orice utilizare a forței și restricțiile și intimidările grave la care sunt supuși mai ales membrii opoziției, apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii în perioada premergătoare viitorului ciclu electoral; solicită eliberarea imediată a tuturor prizonierilor politici; solicită autorităților congoleze să garanteze independența Comisiei Naționale pentru Drepturile Omului și să îi permită să acționeze în deplină independență, dotând-o cu resursele necesare; |
| --- | --- |

8.

condamnă cu fermitate orice utilizare a forței și restricțiile și intimidările grave la care sunt supuși mai ales membrii opoziției, apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii în perioada premergătoare viitorului ciclu electoral; solicită eliberarea imediată a tuturor prizonierilor politici; solicită autorităților congoleze să garanteze independența Comisiei Naționale pentru Drepturile Omului și să îi permită să acționeze în deplină independență, dotând-o cu resursele necesare;

| 9. | solicită demararea de către guvernul RDC și de partenerii internaționali a unei anchete aprofundate și transparente cu privire la încălcările drepturilor omului care au avut loc de curând, mai ales în contextul protestelor legate de alegeri, în diferite părți ale țării, și cu privire la masacrele recente din Benin, provincia Kivu de Nord; reafirmă că nu trebuie să existe impunitate pentru persoanele care s-au făcut vinovate de încălcări grave ale drepturilor omului, de crime de război, de crime împotriva umanității sau de violență sexuală, și nici pentru cei responsabili de recrutarea de copii-soldați; subliniază că toți cei răspunzători de astfel de fapte trebuie raportați, identificați, urmăriți în justiție și pedepsiți în conformitate cu dreptul penal național și internațional; |
| --- | --- |

9.

solicită demararea de către guvernul RDC și de partenerii internaționali a unei anchete aprofundate și transparente cu privire la încălcările drepturilor omului care au avut loc de curând, mai ales în contextul protestelor legate de alegeri, în diferite părți ale țării, și cu privire la masacrele recente din Benin, provincia Kivu de Nord; reafirmă că nu trebuie să existe impunitate pentru persoanele care s-au făcut vinovate de încălcări grave ale drepturilor omului, de crime de război, de crime împotriva umanității sau de violență sexuală, și nici pentru cei responsabili de recrutarea de copii-soldați; subliniază că toți cei răspunzători de astfel de fapte trebuie raportați, identificați, urmăriți în justiție și pedepsiți în conformitate cu dreptul penal național și internațional;

| 10. | recunoaște eforturile depuse de autoritățile din Congo în lupta împotriva impunității și în prevenirea violenței sexuale și a celei îndreptate împotriva copiilor, dar consideră că progresele sunt prea lente; solicită guvernului să promoveze egalitatea de gen, mai ales în ceea ce privește prezența femeilor pe listele de candidați la alegerile prezidențiale; |
| --- | --- |

10.

recunoaște eforturile depuse de autoritățile din Congo în lupta împotriva impunității și în prevenirea violenței sexuale și a celei îndreptate împotriva copiilor, dar consideră că progresele sunt prea lente; solicită guvernului să promoveze egalitatea de gen, mai ales în ceea ce privește prezența femeilor pe listele de candidați la alegerile prezidențiale;

| 11. | își reiterează profunda preocupare cu privire la situația umanitară alarmantă din RDC, provocată în special de conflictele armate violente din provinciile din estul țării și de sosirea a circa 245 000 de refugiați din Burundi, începând din luna aprilie 2015; reamintește, de asemenea, că neutralizarea tuturor grupărilor armate din această regiune va contribui în mod semnificativ la instaurarea păcii și a stabilității; solicită UE și statelor sale membre să continue să ofere asistență cetățenilor RDC, pentru îmbunătățirea condițiilor de trai ale categoriilor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

11.

își reiterează profunda preocupare cu privire la situația umanitară alarmantă din RDC, provocată în special de conflictele armate violente din provinciile din estul țării și de sosirea a circa 245 000 de refugiați din Burundi, începând din luna aprilie 2015; reamintește, de asemenea, că neutralizarea tuturor grupărilor armate din această regiune va contribui în mod semnificativ la instaurarea păcii și a stabilității; solicită UE și statelor sale membre să continue să ofere asistență cetățenilor RDC, pentru îmbunătățirea condițiilor de trai ale categoriilor celor mai vulnerabile;

| 12. | salută Rezoluția nr. 2277 (2016) a Consiliului de Securitate al ONU, care a reînnoit mandatul MONUSCO și i-a consolidat competențele în materie de protecție a civililor și de asigurare a respectării drepturilor omului în context electoral; |
| --- | --- |

12.

salută Rezoluția nr. 2277 (2016) a Consiliului de Securitate al ONU, care a reînnoit mandatul MONUSCO și i-a consolidat competențele în materie de protecție a civililor și de asigurare a respectării drepturilor omului în context electoral;

| 13. | invită UA și UE să asigure un dialog politic permanent între țările din regiunea Marilor Lacuri, pentru a preveni orice destabilizare ulterioară; își exprimă regretul că, în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului-cadru pentru pace, securitate și cooperare din februarie 2013, s-au înregistrat doar progrese limitate și solicită părților să contribuie activ la eforturile de stabilizare; |
| --- | --- |

13.

invită UA și UE să asigure un dialog politic permanent între țările din regiunea Marilor Lacuri, pentru a preveni orice destabilizare ulterioară; își exprimă regretul că, în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului-cadru pentru pace, securitate și cooperare din februarie 2013, s-au înregistrat doar progrese limitate și solicită părților să contribuie activ la eforturile de stabilizare;

| 14. | reamintește angajamentul asumat de RDC în temeiul Acordului de la Cotonou, de a respecta principiile democrației, statului de drept și drepturilor omului, care includ libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei, buna guvernanță și transparența în funcțiile politice; îndeamnă instituțiile UE să-și intensifice dialogul cu autoritățile din RDC în conformitate cu articolul 8 din Acordul de la Cotonou, cu obiectivul de a obține clarificări definitive în ceea ce privește procesul electoral; |
| --- | --- |

14.

reamintește angajamentul asumat de RDC în temeiul Acordului de la Cotonou, de a respecta principiile democrației, statului de drept și drepturilor omului, care includ libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei, buna guvernanță și transparența în funcțiile politice; îndeamnă instituțiile UE să-și intensifice dialogul cu autoritățile din RDC în conformitate cu articolul 8 din Acordul de la Cotonou, cu obiectivul de a obține clarificări definitive în ceea ce privește procesul electoral;

| 15. | subliniază că, în caz contrar, va fi de datoria UE să inițieze proceduri în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou și, în special, să redirecționeze sprijinul bugetar către societatea civilă și să ia în considerare sancțiuni specifice; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în caz contrar, va fi de datoria UE să inițieze proceduri în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou și, în special, să redirecționeze sprijinul bugetar către societatea civilă și să ia în considerare sancțiuni specifice;

| 16. | subliniază rolul crucial al UA în prevenirea crizelor politice în Africa Centrală și invită statele care au rol de lider, mai ales Africa de Sud, să urmărească garantarea respectării Constituției RDC; îndeamnă UE să facă uz de toate instrumentele diplomatice și economice de care dispune, inclusiv semnarea viitoarelor acorduri de parteneriat economic, pentru a atinge acest țel; |
| --- | --- |

16.

subliniază rolul crucial al UA în prevenirea crizelor politice în Africa Centrală și invită statele care au rol de lider, mai ales Africa de Sud, să urmărească garantarea respectării Constituției RDC; îndeamnă UE să facă uz de toate instrumentele diplomatice și economice de care dispune, inclusiv semnarea viitoarelor acorduri de parteneriat economic, pentru a atinge acest țel;

| 17. | salută eforturile autorităților congoleze de a pune în aplicare legislația care interzice comercializarea și prelucrarea mineralelor în zonele în care se practică exploatarea ilegală a acestora, cum ar fi zonele controlate de grupări armate; solicită autorităților congoleze să consolideze aplicarea legislației menite să pună capăt exploatării ilegale a resurselor minerale ale RDC și îndeamnă RDC să depună eforturi în continuare pentru a se conforma inițiativei privind transparența în industriile extractive; |
| --- | --- |

17.

salută eforturile autorităților congoleze de a pune în aplicare legislația care interzice comercializarea și prelucrarea mineralelor în zonele în care se practică exploatarea ilegală a acestora, cum ar fi zonele controlate de grupări armate; solicită autorităților congoleze să consolideze aplicarea legislației menite să pună capăt exploatării ilegale a resurselor minerale ale RDC și îndeamnă RDC să depună eforturi în continuare pentru a se conforma inițiativei privind transparența în industriile extractive;

| 18. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Consiliului Uniunii Europene, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, Secretarului General al ONU, Consiliului ONU pentru drepturile omului, precum și președintelui, prim-ministrului și Parlamentului RDC. |
| --- | --- |

18.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Consiliului Uniunii Europene, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, Secretarului General al ONU, Consiliului ONU pentru drepturile omului, precum și președintelui, prim-ministrului și Parlamentului RDC.

REZOLUȚIA (10)

privind violul și violența îndreptate împotriva femeilor și copiilor în conflictele armate

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | întrunită la Windhoek (Namibia), între 13 și 15 iunie 2016; |
| --- | --- |

—

întrunită la Windhoek (Namibia), între 13 și 15 iunie 2016;

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost revizuit; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost revizuit;

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2015 referitoare la reînnoirea Planului de acțiune al UE privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor în contextul dezvoltării; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2015 referitoare la reînnoirea Planului de acțiune al UE privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor în contextul dezvoltării;

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la cea de a 57-a Sesiune a Comisiei pentru statutul femeii (CSF) a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la cea de a 57-a Sesiune a Comisiei pentru statutul femeii (CSF) a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor,

| — | având în vedere raportul reuniunii anuale a statelor membre ale UE pe tema Rezoluției nr. 1325 a Consiliului de Securitate al ONU intitulată „15 ani de RCSONU 1325 – în perspectiva lui 2015”, desfășurată la Bruxelles, la 4 iulie 2014; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul reuniunii anuale a statelor membre ale UE pe tema Rezoluției nr. 1325 a Consiliului de Securitate al ONU intitulată „15 ani de RCSONU 1325 – în perspectiva lui 2015”, desfășurată la Bruxelles, la 4 iulie 2014;

| — | având în vedere Orientările Uniunii Europene privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa acestora, precum și Orientările UE privind copiii și conflictul armat; |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Uniunii Europene privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa acestora, precum și Orientările UE privind copiii și conflictul armat;

| — | având în vedere declarația comună de presă a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vice-președinte al Comisiei Europene, doamna Federica Mogherini, și a Reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru copii și conflictele armate, doamna Leila Zerrougui, emisă la 12 februarie 2015, cu ocazia Zilei internaționale împotriva folosirii copiilor-soldați; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună de presă a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vice-președinte al Comisiei Europene, doamna Federica Mogherini, și a Reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru copii și conflictele armate, doamna Leila Zerrougui, emisă la 12 februarie 2015, cu ocazia Zilei internaționale împotriva folosirii copiilor-soldați;

| — | având în vedere scrisoarea comună din 11 septembrie 2015, adresată deputaților în Parlamentul European de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vice-președinte al Comisiei Europene, doamna Federica Mogherini, și de comisarul european pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, domnul Christos Stylianides; |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea comună din 11 septembrie 2015, adresată deputaților în Parlamentul European de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vice-președinte al Comisiei Europene, doamna Federica Mogherini, și de comisarul european pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, domnul Christos Stylianides;

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva (1949) și Protocoalele adiționale la acestea (1977), Convenția ONU cu privire la drepturile copilului (UNCRC, 1989) și Protocolul opțional la aceasta privind implicarea copiilor în conflicte armate (2000), precum și Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (1998); |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva (1949) și Protocoalele adiționale la acestea (1977), Convenția ONU cu privire la drepturile copilului (UNCRC, 1989) și Protocolul opțional la aceasta privind implicarea copiilor în conflicte armate (2000), precum și Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (1998);

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948;

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013) și 2122 (2013), precum și angajamentele și obligațiile asumate de UE și statele ACP în temeiul acestor rezoluții; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013) și 2122 (2013), precum și angajamentele și obligațiile asumate de UE și statele ACP în temeiul acestor rezoluții;

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979;

| — | având în vedere orientările Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR) privind protecția femeilor refugiate, inclusiv prevenirea și răspunsul la violența sexuală împotriva acestora; |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR) privind protecția femeilor refugiate, inclusiv prevenirea și răspunsul la violența sexuală împotriva acestora;

| — | având în vedere raportul anual al Reprezentantului special al Secretarului General al ONU-pentru copii și conflictele armate, doamna Leila Zerrougui, adresat Consiliului pentru Drepturile Omului și publicat la 28 decembrie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Reprezentantului special al Secretarului General al ONU-pentru copii și conflictele armate, doamna Leila Zerrougui, adresat Consiliului pentru Drepturile Omului și publicat la 28 decembrie 2015;

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU din 23 martie 2015 și 13 ianuarie 2012 privind violențele legate de conflicte; |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General al ONU din 23 martie 2015 și 13 ianuarie 2012 privind violențele legate de conflicte;

| — | având în vedere documentul intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptat la Summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă, la 25 septembrie 2015, la New York; |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptat la Summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă, la 25 septembrie 2015, la New York;

| — | având în vedere interzicerea violenței împotriva femeilor și drepturile femeilor la demnitate, viață, integritate, securitate și libertatea de a nu fi discriminate, în conformitate cu Protocolul la Carta africană a drepturilor omului și popoarelor privind drepturile femeilor din Africa (Protocolul de la Maputo); |
| --- | --- |

—

având în vedere interzicerea violenței împotriva femeilor și drepturile femeilor la demnitate, viață, integritate, securitate și libertatea de a nu fi discriminate, în conformitate cu Protocolul la Carta africană a drepturilor omului și popoarelor privind drepturile femeilor din Africa (Protocolul de la Maputo);

| — | având în vedere Rezoluția 283 (2014) a Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor privind situația femeilor și copiilor în situații de conflict armat; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 283 (2014) a Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor privind situația femeilor și copiilor în situații de conflict armat;

| — | având în vedere cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, desfășurată la Beijing în septembrie 1995, și Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing; |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, desfășurată la Beijing în septembrie 1995, și Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing;

| — | având în vedere punerea în aplicare a Programului de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), desfășurată la Cairo în 1994; |
| --- | --- |

—

având în vedere punerea în aplicare a Programului de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), desfășurată la Cairo în 1994;

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât violul, sclavia sexuală, sterilizarea forțată și alte forme de violență împotriva femeilor, fetelor și copiilor sunt utilizate sistematic ca arme de război și întrucât aceste practici au fost larg răspândite în conflictele armate recente sau în curs de desfășurare; întrucât, dacă se înscriu în cadrul unor practici larg răspândite și sistematice, violul și sclavia sexuală sunt considerate, în temeiul Convenției de la Geneva, drept crime împotriva umanității și crime de război; |
| --- | --- |

A.

întrucât violul, sclavia sexuală, sterilizarea forțată și alte forme de violență împotriva femeilor, fetelor și copiilor sunt utilizate sistematic ca arme de război și întrucât aceste practici au fost larg răspândite în conflictele armate recente sau în curs de desfășurare; întrucât, dacă se înscriu în cadrul unor practici larg răspândite și sistematice, violul și sclavia sexuală sunt considerate, în temeiul Convenției de la Geneva, drept crime împotriva umanității și crime de război;

| B. | întrucât și violul este acum recunoscut drept un element al crimei de genocid atunci când este comis cu intenția de a distruge, parțial sau total, un grup vizat în mod specific; |
| --- | --- |

B.

întrucât și violul este acum recunoscut drept un element al crimei de genocid atunci când este comis cu intenția de a distruge, parțial sau total, un grup vizat în mod specific;

| C. | întrucât marea majoritate a acestor încălcări rămân nesemnalate, iar autorii lor sunt foarte rar urmăriți penal și aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

C.

întrucât marea majoritate a acestor încălcări rămân nesemnalate, iar autorii lor sunt foarte rar urmăriți penal și aduși în fața justiției;

| D. | întrucât, din cauza prejudecăților de gen adânc înrădăcinate în Africa, femeile și fetele sunt în special victimele violenței sexuale, utilizată inclusiv ca modalitate de a umili, a domina, a stârni teamă, a alunga și/sau a strămuta cu forța membrii civili ai unei comunități sau ai unui grup etnic; |
| --- | --- |

D.

întrucât, din cauza prejudecăților de gen adânc înrădăcinate în Africa, femeile și fetele sunt în special victimele violenței sexuale, utilizată inclusiv ca modalitate de a umili, a domina, a stârni teamă, a alunga și/sau a strămuta cu forța membrii civili ai unei comunități sau ai unui grup etnic;

| E. | întrucât violența sexuală are urmări grave din punct de vedere fizic, emoțional, psihologic și social pentru victime, dar și pentru familiile lor și pentru întreaga comunitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât violența sexuală are urmări grave din punct de vedere fizic, emoțional, psihologic și social pentru victime, dar și pentru familiile lor și pentru întreaga comunitate;

| F. | întrucât, în multe cazuri, victimele violenței sexuale se confruntă cu consecințe indirecte, cum ar fi stigmatizarea, excluderea din comunitățile respective, izolarea și vulnerabilitatea economică; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în multe cazuri, victimele violenței sexuale se confruntă cu consecințe indirecte, cum ar fi stigmatizarea, excluderea din comunitățile respective, izolarea și vulnerabilitatea economică;

| G. | întrucât dreptul internațional umanitar prevede că avortul trebuie considerat drept asistență medicală necesară în cazul fetelor și femeilor care rămân însărcinate în urma unor violuri pe timp de război, aceasta însemnând că victimele violului folosit ca armă de război au dreptul de a avea acces la avort ca parte a asistenței medicale necesare; |
| --- | --- |

G.

întrucât dreptul internațional umanitar prevede că avortul trebuie considerat drept asistență medicală necesară în cazul fetelor și femeilor care rămân însărcinate în urma unor violuri pe timp de război, aceasta însemnând că victimele violului folosit ca armă de război au dreptul de a avea acces la avort ca parte a asistenței medicale necesare;

| H. | întrucât dreptul internațional umanitar, inclusiv Convențiile de la Geneva și Protocoalele adiționale la acestea, se aplică în situații de conflict și prevalează asupra legislației naționale sau locale; |
| --- | --- |

H.

întrucât dreptul internațional umanitar, inclusiv Convențiile de la Geneva și Protocoalele adiționale la acestea, se aplică în situații de conflict și prevalează asupra legislației naționale sau locale;

| I. | întrucât trupele ONU de menținere a păcii au fost acuzate în numeroase rânduri de exploatare și abuzuri sexuale; întrucât, în ianuarie 2016, o anchetă independentă privind astfel de abuzuri a acuzat ONU că nu dă urmare acuzațiilor de abuzuri asupra copiilor din partea soldaților săi; întrucât Consiliului de Securitate al ONU a adoptat o rezoluție pe această temă în martie 2016; |
| --- | --- |

I.

întrucât trupele ONU de menținere a păcii au fost acuzate în numeroase rânduri de exploatare și abuzuri sexuale; întrucât, în ianuarie 2016, o anchetă independentă privind astfel de abuzuri a acuzat ONU că nu dă urmare acuzațiilor de abuzuri asupra copiilor din partea soldaților săi; întrucât Consiliului de Securitate al ONU a adoptat o rezoluție pe această temă în martie 2016;

| J. | întrucât, în 2014, Parlamentul European a decernat Premiul Saharov doctorului Mukwege pentru activitatea sa remarcabilă de îngrijire a femeilor care au fost victime ale violenței sexuale în Republica Democratică Congo; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în 2014, Parlamentul European a decernat Premiul Saharov doctorului Mukwege pentru activitatea sa remarcabilă de îngrijire a femeilor care au fost victime ale violenței sexuale în Republica Democratică Congo;

| 1. | condamnă cu fermitate toate formele de violență, de încălcări ale drepturilor omului și de abuzuri din partea actorilor statali și nestatali la adresa femeilor și copiilor, precum și atacurile împotriva apărătorilor drepturilor omului și a organizațiilor societății civile, atât în situații de conflict, cât și după încetarea conflictelor; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate toate formele de violență, de încălcări ale drepturilor omului și de abuzuri din partea actorilor statali și nestatali la adresa femeilor și copiilor, precum și atacurile împotriva apărătorilor drepturilor omului și a organizațiilor societății civile, atât în situații de conflict, cât și după încetarea conflictelor;

| 2. | condamnă cu fermitate utilizarea violului ca armă de război și opresiune, aceasta trebuind a fi eliminată; subliniază că țărilor le revine principala responsabilitate în materie de protecție a civililor și de stabilire a responsabilităților în situații de conflict; deplânge faptul că femeile și copiii nevinovați nu sunt apărați împotriva violenței în creștere, a violului, torturii și recrutării de copii-soldați; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate utilizarea violului ca armă de război și opresiune, aceasta trebuind a fi eliminată; subliniază că țărilor le revine principala responsabilitate în materie de protecție a civililor și de stabilire a responsabilităților în situații de conflict; deplânge faptul că femeile și copiii nevinovați nu sunt apărați împotriva violenței în creștere, a violului, torturii și recrutării de copii-soldați;

| 3. | îndeamnă UE, Grupul ACP, Uniunea Africană și ONU să exercite presiuni asupra guvernelor și tuturor părților interesate din regiunile în care se înregistrează astfel de acte de violență, pentru a pune capăt acestei practici și pentru a garanta independența sistemului judiciar, astfel încât făptașii să fie aduși în fața justiției și să se pună capăt impunității pentru acest tip de violență; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă UE, Grupul ACP, Uniunea Africană și ONU să exercite presiuni asupra guvernelor și tuturor părților interesate din regiunile în care se înregistrează astfel de acte de violență, pentru a pune capăt acestei practici și pentru a garanta independența sistemului judiciar, astfel încât făptașii să fie aduși în fața justiției și să se pună capăt impunității pentru acest tip de violență;

| 4. | invită toate statele să adopte și să pună în aplicare măsuri legislative, administrative și sociale menite să prevină violul și violența împotriva femeilor și a copiilor în cursul conflictelor și după încetarea acestora, precum și să garanteze că victimelor li se oferă ajutor în vederea reabilitării, sprijin și îngrijire medicală adecvate, precum și asistență psihologică, dar și servicii de sănătate sexuală și a reproducerii; |
| --- | --- |

4.

invită toate statele să adopte și să pună în aplicare măsuri legislative, administrative și sociale menite să prevină violul și violența împotriva femeilor și a copiilor în cursul conflictelor și după încetarea acestora, precum și să garanteze că victimelor li se oferă ajutor în vederea reabilitării, sprijin și îngrijire medicală adecvate, precum și asistență psihologică, dar și servicii de sănătate sexuală și a reproducerii;

| 5. | invită toate statele să semneze și să ratifice Convenția UNCRC și Protocoalele opționale la aceasta și să adopte o legislație care să interzică și să incrimineze explicit recrutarea și utilizarea copiilor de către forțe sau grupuri armate și folosirea copiilor în cursul ostilităților; |
| --- | --- |

5.

invită toate statele să semneze și să ratifice Convenția UNCRC și Protocoalele opționale la aceasta și să adopte o legislație care să interzică și să incrimineze explicit recrutarea și utilizarea copiilor de către forțe sau grupuri armate și folosirea copiilor în cursul ostilităților;

| 6. | invită toate statele membre să ancheteze toate părțile implicate și să formuleze cele mai grave acuzații, inclusiv de crime de război, împotriva tuturor celor vinovați, până la cel mai înalt nivel al ierarhiei, pentru eliminarea impunității și reinstituirea justiției; |
| --- | --- |

6.

invită toate statele membre să ancheteze toate părțile implicate și să formuleze cele mai grave acuzații, inclusiv de crime de război, împotriva tuturor celor vinovați, până la cel mai înalt nivel al ierarhiei, pentru eliminarea impunității și reinstituirea justiției;

| 7. | subliniază necesitatea depunerii de eforturi sporite și mobilizării mai multor resurse pentru a preveni și elimina toate practicile discriminatorii împotriva femeilor și pentru a combate și urmări în justiție toate formele de violență, inclusiv traficul de ființe umane, mutilarea genitală a femeilor, sterilizarea forțată, sarcinile forțate, genocid, violența domestică și violul marital, căsătoriile copiilor, căsătoriile timpurii și forțate și violența de gen în situații de conflict și de post-conflict; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea depunerii de eforturi sporite și mobilizării mai multor resurse pentru a preveni și elimina toate practicile discriminatorii împotriva femeilor și pentru a combate și urmări în justiție toate formele de violență, inclusiv traficul de ființe umane, mutilarea genitală a femeilor, sterilizarea forțată, sarcinile forțate, genocid, violența domestică și violul marital, căsătoriile copiilor, căsătoriile timpurii și forțate și violența de gen în situații de conflict și de post-conflict;

| 8. | invită toate statele și toți actorii internaționali implicați în conflicte și în acordarea de ajutor umanitar, inclusiv Comisia Europeană, să se angajeze în vederea garantării faptului că femeile și fetele se află în siguranță încă de la începutul situațiilor de criză sau de urgență, luând măsuri pentru a preîntâmpina riscul de violență sexuală și pe criterii de gen, sensibilizând publicul în acest sens, procedând la urmărirea penală a celor care comit astfel de acte violente și asigurând întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și a reproducerii pentru femei și fete, inclusiv dreptul la avort în condiții de siguranță în cazul unei crize umanitare, mai degrabă decât să se tolereze în continuare tratamente de-a dreptul inumane, astfel cum se prevede în Convențiile de la Geneva și în protocoalele adiționale la acestea; |
| --- | --- |

8.

invită toate statele și toți actorii internaționali implicați în conflicte și în acordarea de ajutor umanitar, inclusiv Comisia Europeană, să se angajeze în vederea garantării faptului că femeile și fetele se află în siguranță încă de la începutul situațiilor de criză sau de urgență, luând măsuri pentru a preîntâmpina riscul de violență sexuală și pe criterii de gen, sensibilizând publicul în acest sens, procedând la urmărirea penală a celor care comit astfel de acte violente și asigurând întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și a reproducerii pentru femei și fete, inclusiv dreptul la avort în condiții de siguranță în cazul unei crize umanitare, mai degrabă decât să se tolereze în continuare tratamente de-a dreptul inumane, astfel cum se prevede în Convențiile de la Geneva și în protocoalele adiționale la acestea;

| 9. | solicită statelor să ofere tot sprijinul necesar copiilor născuți în urma unui viol, care sunt adesea respinși de către societate și de familiile lor, precum și mamelor acestora; |
| --- | --- |

9.

solicită statelor să ofere tot sprijinul necesar copiilor născuți în urma unui viol, care sunt adesea respinși de către societate și de familiile lor, precum și mamelor acestora;

| 10. | invită țările ACP, statele membre ale UE și Parlamentul European să subscrie la Apelul la acțiune menit să abordeze problema violenței împotriva femeilor și a fetelor în situații de urgență, lansat la Londra în noiembrie 2013; |
| --- | --- |

10.

invită țările ACP, statele membre ale UE și Parlamentul European să subscrie la Apelul la acțiune menit să abordeze problema violenței împotriva femeilor și a fetelor în situații de urgență, lansat la Londra în noiembrie 2013;

| 11. | solicită tuturor statelor să instituie un cadru de reacție permanentă la violența împotriva copiilor, care să fie integrat în procesele naționale de planificare, să fie evaluat periodic pe baza unor obiective și calendare stabilite și să fie dotat cu resurse umane și financiare adecvate, care să sprijine punerea sale în aplicare; îndeamnă la adoptarea de măsuri care să abordeze cauzele profunde ale violenței împotriva copiilor; subliniază rolul educației ca instrument foarte eficient în ceea ce privește revenirea la un sentiment de normalitate și sprijinirea copiilor în procesul de depășire a traumelor, dându-le puterea de a se manifesta ca cetățeni activi, odată depășită starea de urgență; subliniază nevoia de a se aloca resurse corespunzătoare educației în situațiile de urgență care apar în perioadele de conflict armat; |
| --- | --- |

11.

solicită tuturor statelor să instituie un cadru de reacție permanentă la violența împotriva copiilor, care să fie integrat în procesele naționale de planificare, să fie evaluat periodic pe baza unor obiective și calendare stabilite și să fie dotat cu resurse umane și financiare adecvate, care să sprijine punerea sale în aplicare; îndeamnă la adoptarea de măsuri care să abordeze cauzele profunde ale violenței împotriva copiilor; subliniază rolul educației ca instrument foarte eficient în ceea ce privește revenirea la un sentiment de normalitate și sprijinirea copiilor în procesul de depășire a traumelor, dându-le puterea de a se manifesta ca cetățeni activi, odată depășită starea de urgență; subliniază nevoia de a se aloca resurse corespunzătoare educației în situațiile de urgență care apar în perioadele de conflict armat;

| 12. | este profund preocupat de efectele fizice, psihologice și sociale devastatoare, ireversibile și, uneori, fatale ale practicilor de mutilare genitală a femeilor (FGM/C); solicită eliminarea acestor practici în toate țările; |
| --- | --- |

12.

este profund preocupat de efectele fizice, psihologice și sociale devastatoare, ireversibile și, uneori, fatale ale practicilor de mutilare genitală a femeilor (FGM/C); solicită eliminarea acestor practici în toate țările;

| 13. | invită toți actorii statali și internaționali implicați în conflict și în acordarea de ajutor umanitar să se angajeze în sensul protejării lucrătorilor din domeniul ajutorului umanitar de urmărirea penală, în conformitate cu Convențiile de la Geneva și Protocoalele adiționale la acestea; |
| --- | --- |

13.

invită toți actorii statali și internaționali implicați în conflict și în acordarea de ajutor umanitar să se angajeze în sensul protejării lucrătorilor din domeniul ajutorului umanitar de urmărirea penală, în conformitate cu Convențiile de la Geneva și Protocoalele adiționale la acestea;

| 14. | invită ONU să furnizeze membrilor săi orientări și materiale de formare privind protecția, drepturile și nevoile specifice ale femeilor și copiilor, precum și formare de specialitate pentru întregul personal de menținere a păcii în ceea ce privește protecția, nevoile speciale și drepturile omului de care trebuie să beneficieze femeile și copiii aflați în situații de conflict; |
| --- | --- |

14.

invită ONU să furnizeze membrilor săi orientări și materiale de formare privind protecția, drepturile și nevoile specifice ale femeilor și copiilor, precum și formare de specialitate pentru întregul personal de menținere a păcii în ceea ce privește protecția, nevoile speciale și drepturile omului de care trebuie să beneficieze femeile și copiii aflați în situații de conflict;

| 15. | îndeamnă comandanții militari de rang înalt să formuleze reguli suficient de clare și precise privind interacțiunile cu civilii, interzicând limpede violența sexuală sau de alt tip; subliniază necesitatea de a reaminti comandanților militari că sunt răspunzători sub aspect disciplinar în cazul violențelor împotriva populației civile; îndeamnă comandanții militari să raporteze autorităților judiciare orice acte de violență ale soldaților din subordine față de civili; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă comandanții militari de rang înalt să formuleze reguli suficient de clare și precise privind interacțiunile cu civilii, interzicând limpede violența sexuală sau de alt tip; subliniază necesitatea de a reaminti comandanților militari că sunt răspunzători sub aspect disciplinar în cazul violențelor împotriva populației civile; îndeamnă comandanții militari să raporteze autorităților judiciare orice acte de violență ale soldaților din subordine față de civili;

| 16. | salută recomandarea Secretarului General al ONU adresată Uniunii Africane, de a asigura punerea în aplicare a planului de acțiune al forțelor armate împotriva violenței sexuale, de a îi aduce sistematic pe făptași în fața justiției și de a oferi reparații, inclusiv despăgubiri, victimelor; |
| --- | --- |

16.

salută recomandarea Secretarului General al ONU adresată Uniunii Africane, de a asigura punerea în aplicare a planului de acțiune al forțelor armate împotriva violenței sexuale, de a îi aduce sistematic pe făptași în fața justiției și de a oferi reparații, inclusiv despăgubiri, victimelor;

| 17. | își exprimă preocuparea majoră cu privire la numeroasele acuzații de abuz sexual formulate la adresa forțelor ONU de menținere a păcii; salută adoptarea Rezoluției 2272 a Consiliului de Securitate al ONU pe această temă; apreciază îndeosebi faptul că ONU a precizat pentru prima dată care sunt țările de origine ale presupușilor făptași, măsură menită să determine respectivele țări să dea curs unor acuzații pe care le-au trecut adesea cu vederea; solicită aplicarea unei politici de toleranță zero în materie de exploatare și agresiuni sexuale din partea personalului ONU; |
| --- | --- |

17.

își exprimă preocuparea majoră cu privire la numeroasele acuzații de abuz sexual formulate la adresa forțelor ONU de menținere a păcii; salută adoptarea Rezoluției 2272 a Consiliului de Securitate al ONU pe această temă; apreciază îndeosebi faptul că ONU a precizat pentru prima dată care sunt țările de origine ale presupușilor făptași, măsură menită să determine respectivele țări să dea curs unor acuzații pe care le-au trecut adesea cu vederea; solicită aplicarea unei politici de toleranță zero în materie de exploatare și agresiuni sexuale din partea personalului ONU;

| 18. | evidențiază necesitatea de a integra aspectul violenței sexuale în programele de dezarmare, demobilizare și reintegrare, pentru a îi împiedica pe autori să ocupe din nou posturi în armată sau poziții de conducere; |
| --- | --- |

18.

evidențiază necesitatea de a integra aspectul violenței sexuale în programele de dezarmare, demobilizare și reintegrare, pentru a îi împiedica pe autori să ocupe din nou posturi în armată sau poziții de conducere;

| 19. | regretă faptul că datele privind violul și violența sexuală în perioade de conflict sunt în continuare foarte puține; solicită statelor în care au loc conflicte sau celor implicate în activități umanitare după încetarea conflictelor să colecteze date dezagregate privind acest tip de violență, victimele și făptașii; |
| --- | --- |

19.

regretă faptul că datele privind violul și violența sexuală în perioade de conflict sunt în continuare foarte puține; solicită statelor în care au loc conflicte sau celor implicate în activități umanitare după încetarea conflictelor să colecteze date dezagregate privind acest tip de violență, victimele și făptașii;

| 20. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Consiliului Uniunii Europene, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședintelui Comisiei, instituțiilor Uniunii Africane și Secretarului General al ONU. |
| --- | --- |

20.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Consiliului Uniunii Europene, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședintelui Comisiei, instituțiilor Uniunii Africane și Secretarului General al ONU.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la Windhoek (Namibia), la 15 iunie 2016.

1

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0336.

2

(3)  A/RES/70/1

3

(4)  A/HRC/RES/24/2

4

(5)  Assembly/AU/Dec.158 (VIII) – Decizia privind transformarea Conferinței ministeriale panafricane privind descentralizarea și dezvoltarea locală într-o structură a Uniunii Africane – doc. Assembly/AU/9 (VIII) Add.5 1 – pentru informații suplimentare, cf. http://www.au.int/en/decisions/assembly-african-union-eighth-ordinary-session

5

(6)  E/C.16/2007/2

6

(7)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la Windhoek (Namibia), la 15 iunie 2016.

7

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

1

(2)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

2

(3)  JO C 120, 30.4.2004, p. 16.

3

(4)  JO C 330, 30.12.2006, p. 36.

4

(5)  JO C 221, 14.9.2009, p. 24.

5

(6)  JO C 328, 12.11.2013, p. 30.

6

(7)  JO C 345, 2.10.2014, p. 28.

7

(8)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la Windhoek (Namibia), la 15 iunie 2016.

8

(8)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

8

(9)  JO L 287, 4.11 2010, p. 3.

9

(10)  Texte adoptate, P8-TA-PROV(2016)0073.

10

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0105.

11

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0176.

12

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0317.

13

(14)  JO C 75, 26.2.2016, p. 301.

14

(9)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la Windhoek (Namibia), la 15 iunie 2016.

9

(10)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la Windhoek (Namibia), la 15 iunie 2016.

10

---