# Euroopa Liidu C 482/23.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 482 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide23. detsember 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 482

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide23. detsember 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK13.–16. jaanuari 2014. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELT C 464, 23.12.2014 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK13.–16. jaanuari 2014. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELT C 464, 23.12.2014 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELT C 464, 23.12.2014

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 14. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/01 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (2013/2094(INI)) | 2 |
| 2016/C 482/02 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon 2013. aasta rakendamisaruande kohta, mis käsitleb süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamist ja kasutamist Euroopas (2013/2079(INI)) | 9 |
| 2016/C 482/03 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon e-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava ja innovatiivse tervishoiu kohta 21. sajandil (2013/2061(INI)) | 14 |
| 2016/C 482/04 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon toidukriisi, toiduahelas esineva pettuse ja selle kontrollimise kohta (2013/2091(INI)) | 22 |
| 2016/C 482/05 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon tõhusa tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia kohta (2013/2112(INI)) | 31 |
| 2016/C 482/06 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon töötajate finantsosaluse kohta ettevõtte tuludes (2013/2127(INI)) | 41 |
| 2016/C 482/07 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon sotsiaalkaitse kohta kõigile, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele (2013/2111(INI)) | 48 |
| 2016/C 482/08 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi liikmesriikide valmisoleku kohta uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusaks ja õigeaegseks alustamiseks (2013/2095(INI)) | 56 |
| 2016/C 482/09 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon keskkonda sattunud plastijäätmete Euroopa strateegia kohta (2013/2113(INI)) | 64 |
| 2016/C 482/10 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon piirkondliku märgistuse ja parimate tavade kohta maapiirkondade majanduses (2013/2098(INI)) | 70 |
| | Kolmapäev, 15. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/11 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (2013/2148(INI)) | 75 |
| 2016/C 482/12 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta (2013/2747(RSP)) | 83 |
| 2016/C 482/13 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (2013/2006(INI)) | 89 |
| | Neljapäev, 16. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/14 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (2013/2974(RSP)) | 110 |
| 2016/C 482/15 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon vaba liikumise põhiõiguse järgimise kohta ELis (2013/2960(RSP)) | 114 |
| 2016/C 482/16 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi kodakondsuse müügi kohta (2013/2995(RSP)) | 117 |
| 2016/C 482/17 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Serbia 2013. aasta eduaruande kohta (2013/2880(RSP)) | 119 |
| 2016/C 482/18 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Kosovo Euroopaga integreerumise kohta (2013/2881(RSP)) | 127 |
| 2016/C 482/19 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Islandi 2012. aasta eduaruande ja valimistejärgsete väljavaadete kohta (2013/2932(RSP)) | 135 |
| 2016/C 482/20 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Lõuna-Sudaanis (2014/2512(RSP)) | 137 |
| 2016/C 482/21 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (2013/2994(RSP)) | 141 |
| 2016/C 482/22 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniaktivistide olukorra kohta Kambodžas ja Laoses (2014/2515(RSP)) | 145 |
| 2016/C 482/23 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon hiljutiste valimiste kohta Bangladeshis (2014/2516(RSP)) | 149 |
| 2016/C 482/24 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon viimasel ajal täheldatud lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste kriminaliseerimise ilmingute kohta (2014/2517(RSP)) | 152 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 14. jaanuar 2014

2016/C 482/01

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (2013/2094(INI))

2

2016/C 482/02

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon 2013. aasta rakendamisaruande kohta, mis käsitleb süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamist ja kasutamist Euroopas (2013/2079(INI))

9

2016/C 482/03

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon e-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava ja innovatiivse tervishoiu kohta 21. sajandil (2013/2061(INI))

14

2016/C 482/04

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon toidukriisi, toiduahelas esineva pettuse ja selle kontrollimise kohta (2013/2091(INI))

22

2016/C 482/05

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon tõhusa tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia kohta (2013/2112(INI))

31

2016/C 482/06

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon töötajate finantsosaluse kohta ettevõtte tuludes (2013/2127(INI))

41

2016/C 482/07

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon sotsiaalkaitse kohta kõigile, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele (2013/2111(INI))

48

2016/C 482/08

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi liikmesriikide valmisoleku kohta uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusaks ja õigeaegseks alustamiseks (2013/2095(INI))

56

2016/C 482/09

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon keskkonda sattunud plastijäätmete Euroopa strateegia kohta (2013/2113(INI))

64

2016/C 482/10

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon piirkondliku märgistuse ja parimate tavade kohta maapiirkondade majanduses (2013/2098(INI))

70

Kolmapäev, 15. jaanuar 2014

2016/C 482/11

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (2013/2148(INI))

75

2016/C 482/12

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta (2013/2747(RSP))

83

2016/C 482/13

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (2013/2006(INI))

89

Neljapäev, 16. jaanuar 2014

2016/C 482/14

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (2013/2974(RSP))

110

2016/C 482/15

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon vaba liikumise põhiõiguse järgimise kohta ELis (2013/2960(RSP))

114

2016/C 482/16

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi kodakondsuse müügi kohta (2013/2995(RSP))

117

2016/C 482/17

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Serbia 2013. aasta eduaruande kohta (2013/2880(RSP))

119

2016/C 482/18

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Kosovo Euroopaga integreerumise kohta (2013/2881(RSP))

127

2016/C 482/19

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Islandi 2012. aasta eduaruande ja valimistejärgsete väljavaadete kohta (2013/2932(RSP))

135

2016/C 482/20

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Lõuna-Sudaanis (2014/2512(RSP))

137

2016/C 482/21

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (2013/2994(RSP))

141

2016/C 482/22

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniaktivistide olukorra kohta Kambodžas ja Laoses (2014/2515(RSP))

145

2016/C 482/23

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon hiljutiste valimiste kohta Bangladeshis (2014/2516(RSP))

149

2016/C 482/24

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon viimasel ajal täheldatud lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste kriminaliseerimise ilmingute kohta (2014/2517(RSP))

152

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 14. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/25 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta otsus Lara Comi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2013/2190(IMM)) | 155 |
| 2016/C 482/26 | Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 81 (nõusolekumenetlus) muutmise kohta (2012/2124(REG)) | 157 |
| | Kolmapäev, 15. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/27 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta otsus alaliste komisjonide volituste ja vastutusalade kohta (2013/2996(RSO)) | 160 |
| | Neljapäev, 16. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/28 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta otsus puutumatuse äravõtmist ja kaitsmist käsitlevate Euroopa Parlamendi kodukorra sätete muutmise kohta (2013/2031(REG)) | 169 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 14. jaanuar 2014

2016/C 482/25

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta otsus Lara Comi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2013/2190(IMM))

155

2016/C 482/26

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 81 (nõusolekumenetlus) muutmise kohta (2012/2124(REG))

157

Kolmapäev, 15. jaanuar 2014

2016/C 482/27

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta otsus alaliste komisjonide volituste ja vastutusalade kohta (2013/2996(RSO))

160

Neljapäev, 16. jaanuar 2014

2016/C 482/28

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta otsus puutumatuse äravõtmist ja kaitsmist käsitlevate Euroopa Parlamendi kodukorra sätete muutmise kohta (2013/2031(REG))

169

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 14. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/29 | P7_TA(2014)0004Uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heide ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 510/2011, et määrata kindlaks meetodid uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))P7_TC1-COD(2012)0191Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 510/2011, et määrata kindlaks meetodid uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks | 176 |
| 2016/C 482/30 | P7_TA(2014)0005Tarbijaprogramm 2014–2020 ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))P7_TC1-COD(2011)0340Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb mitmeaastast tarbijakaitseprogrammi aastateks 2014–2020 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1926/2006/EÜ | 178 |
| 2016/C 482/31 | P7_TA(2014)0006Ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise kohta (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))P7_TC1-COD(2011)0445Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 seoses komisjonile antavate rakendamis- ja delegeeritud volitustega | 179 |
| 2016/C 482/32 | P7_TA(2014)0007Türgist imporditav oliiviõli ja muud põllumajandustooted ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))P7_TC1-COD(2011)0453Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja Türgist imporditavaid muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile volituste delegeerimisega ja rakendamisvolituste andmisega | 181 |
| 2016/C 482/33 | P7_TA(2014)0008Aromatiseeritud veinitoodete geograafilised tähised ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta aromatiseeritud veinijookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))P7_TC1-COD(2011)0231Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta | 183 |
| | Kolmapäev, 15. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/34 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/124/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 üldprogrammi Turvalisus ja vabaduste kaitse raames eriprogramm Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP)) | 184 |
| 2016/C 482/35 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE)) | 185 |
| 2016/C 482/36 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE)) | 186 |
| 2016/C 482/37 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD)) | 188 |
| 2016/C 482/38 | P7_TA(2014)0024Kontsessioonilepingute sõlmimine ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))P7_TC1-COD(2011)0437Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta | 189 |
| 2016/C 482/39 | P7_TA(2014)0025Riigihanked ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))P7_TC1-COD(2011)0438Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 190 |
| 2016/C 482/40 | P7_TA(2014)0026Vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hanked ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid (COM(2011)0895 – C7-0007/2012– 2011/0439(COD))P7_TC1-COD(2011)0439Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ | 191 |
| 2016/C 482/41 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD)) | 192 |
| 2016/C 482/42 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/110/EÜ mee kohta (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD)) | 227 |
| 2016/C 482/43 | P7_TA(2014)0029Programm Herakles III ja Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Herakles III kohta, millega edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))P7_TC1-COD(2011)0454Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ | 234 |
| 2016/C 482/44 | Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks, samuti seoses teabe edastamisega tolliasutuste poolt, konfidentsiaalsete andmete vahetamisega liikmesriikide vahel ja statistilise väärtuse määratlemisega (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD)) | 235 |
| | Neljapäev, 16. jaanuar 2014 |
| 2016/C 482/45 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE)) | 244 |
| 2016/C 482/46 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ning muudetakse otsust 2007/659/EÜ (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS)) | 245 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 14. jaanuar 2014

2016/C 482/29

P7_TA(2014)0004Uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heide ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 510/2011, et määrata kindlaks meetodid uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))P7_TC1-COD(2012)0191Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 510/2011, et määrata kindlaks meetodid uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks

2

2

2

176

2016/C 482/30

P7_TA(2014)0005Tarbijaprogramm 2014–2020 ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))P7_TC1-COD(2011)0340Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb mitmeaastast tarbijakaitseprogrammi aastateks 2014–2020 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1926/2006/EÜ

178

2016/C 482/31

P7_TA(2014)0006Ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise kohta (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))P7_TC1-COD(2011)0445Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 seoses komisjonile antavate rakendamis- ja delegeeritud volitustega

179

2016/C 482/32

P7_TA(2014)0007Türgist imporditav oliiviõli ja muud põllumajandustooted ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))P7_TC1-COD(2011)0453Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja Türgist imporditavaid muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile volituste delegeerimisega ja rakendamisvolituste andmisega

181

2016/C 482/33

P7_TA(2014)0008Aromatiseeritud veinitoodete geograafilised tähised ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta aromatiseeritud veinijookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))P7_TC1-COD(2011)0231Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta

183

Kolmapäev, 15. jaanuar 2014

2016/C 482/34

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/124/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 üldprogrammi Turvalisus ja vabaduste kaitse raames eriprogramm Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP))

184

2016/C 482/35

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE))

185

2016/C 482/36

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE))

186

2016/C 482/37

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD))

188

2016/C 482/38

P7_TA(2014)0024Kontsessioonilepingute sõlmimine ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))P7_TC1-COD(2011)0437Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta

189

2016/C 482/39

P7_TA(2014)0025Riigihanked ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))P7_TC1-COD(2011)0438Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

190

2016/C 482/40

P7_TA(2014)0026Vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hanked ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid (COM(2011)0895 – C7-0007/2012– 2011/0439(COD))P7_TC1-COD(2011)0439Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ

191

2016/C 482/41

Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD))

192

2016/C 482/42

Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/110/EÜ mee kohta (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD))

227

2016/C 482/43

P7_TA(2014)0029Programm Herakles III ja Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ***IEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Herakles III kohta, millega edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))P7_TC1-COD(2011)0454Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ

234

2016/C 482/44

Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks, samuti seoses teabe edastamisega tolliasutuste poolt, konfidentsiaalsete andmete vahetamisega liikmesriikide vahel ja statistilise väärtuse määratlemisega (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD))

235

Neljapäev, 16. jaanuar 2014

2016/C 482/45

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE))

244

2016/C 482/46

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ning muudetakse otsust 2007/659/EÜ (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS))

245

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

23.12.2016

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2013–2014 ISTUNGJÄRK

13.–16. jaanuari 2014. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELT C 464, 23.12.2014
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 14. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/2

---

P7_TA(2014)0002

Arukas spetsialiseerumine ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks tippkeskuste võrgustiku loomine

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (2013/2094(INI))

(2016/C 482/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle XVII, XVIII ja XIX jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle XVII, XVIII ja XIX jaotist,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust 2006/702/EÜ ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (3),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni ERFi ja teiste struktuurifondide praeguse ja tulevase sünergia kohta tõhususe tõstmiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni ERFi ja teiste struktuurifondide praeguse ja tulevase sünergia kohta tõhususe tõstmiseks (4),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (5),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (6),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik“ (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik“ (COM(2010)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames“ (COM(2010)0553),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta märtsi suuniseid aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate kohta (RIS 3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta märtsi suuniseid aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate kohta (RIS 3),

| — | võttes arvesse OECD 2012. aasta detsembri aruannet, mis käsitleb innovatsioonist tulenevat kasvu piirkondades ning aruka spetsialiseerumise rolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2012. aasta detsembri aruannet, mis käsitleb innovatsioonist tulenevat kasvu piirkondades ning aruka spetsialiseerumise rolli,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi tellitud 2012. aasta detsembri uuringut „Ühtekuuluvuspoliitika eeltingimused“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi tellitud 2012. aasta detsembri uuringut „Ühtekuuluvuspoliitika eeltingimused“,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2013. aasta teatist „Juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ olukord 2012. aastal – Muudatuste kiirendamine“ (COM(2013)0149), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2013. aasta teatist „Juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ olukord 2012. aastal – Muudatuste kiirendamine“ (COM(2013)0149),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2013. aasta teatist „Innovatsiooni tulemuste mõõtmine Euroopas: uus näitaja“ (COM(2013)0624), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2013. aasta teatist „Innovatsiooni tulemuste mõõtmine Euroopas: uus näitaja“ (COM(2013)0624),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0462/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0462/2013),

| A. | arvestades, et eriti praegusel majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi ajal peab EL suurendama oma jõupingutusi innovaatilise liidu väljakujundamiseks ja jätkusuutliku majanduskasvu loomiseks ning et selleks kasutada olevad vahendid on paljude liikmesriikide ja piirkondade ning ka ELi pingelise eelarveolukorra tõttu piiratud ja seega tuleb neid eriti tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eriti praegusel majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi ajal peab EL suurendama oma jõupingutusi innovaatilise liidu väljakujundamiseks ja jätkusuutliku majanduskasvu loomiseks ning et selleks kasutada olevad vahendid on paljude liikmesriikide ja piirkondade ning ka ELi pingelise eelarveolukorra tõttu piiratud ja seega tuleb neid eriti tõhusalt kasutada;

| B. | arvestades, et aruka spetsialiseerumise strateegia tähendab riiklikku või piirkondlikku innovatsioonistrateegiat, millega seatakse prioriteedid konkurentsieelise loomiseks, arendades ja sobitades teadustegevuse ja innovatsiooni tugevaid külgi äriliste vajadustega, et kasutada tekkivaid võimalusi ja turumuutusi ühtsel viisil, vältides seejuures jõupingutuste dubleerimist ja killustumist, ning millest võib kujuneda riiklik või piirkondlik teadustegevuse ja innovatsiooni strateegiline poliitikaraamistik (8) või mis võidakse sellise raamistikuga liita; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aruka spetsialiseerumise strateegia tähendab riiklikku või piirkondlikku innovatsioonistrateegiat, millega seatakse prioriteedid konkurentsieelise loomiseks, arendades ja sobitades teadustegevuse ja innovatsiooni tugevaid külgi äriliste vajadustega, et kasutada tekkivaid võimalusi ja turumuutusi ühtsel viisil, vältides seejuures jõupingutuste dubleerimist ja killustumist, ning millest võib kujuneda riiklik või piirkondlik teadustegevuse ja innovatsiooni strateegiline poliitikaraamistik (8) või mis võidakse sellise raamistikuga liita;

| C. | arvestades, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamine on üks ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidest, mida hõlmab Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) kohustuslik temaatiline suunitlus aastateks 2014–2020; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamine on üks ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidest, mida hõlmab Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) kohustuslik temaatiline suunitlus aastateks 2014–2020;

| D. | arvestades, et programmitöö perioodil 2014–2020 kohustatakse liikmesriike esmakordselt välja töötama teadustegevuse ja innovatsiooni strateegia, et tugevdada piirkondlikku innovatsioonivõimet ning kooskõlastada tõhusamalt teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna kulusid (9); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et programmitöö perioodil 2014–2020 kohustatakse liikmesriike esmakordselt välja töötama teadustegevuse ja innovatsiooni strateegia, et tugevdada piirkondlikku innovatsioonivõimet ning kooskõlastada tõhusamalt teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna kulusid (9);

| E. | arvestades, et piirkonnad peaksid selles protsessis keskenduma üksikutele prioriteetsetele valdkondadele, mis võtavad arvesse neile eriomaseid tugevaid ja nõrku külgi, ning soodustama seda, et innovatsioon edendaks ja uuendaks piirkondlikku majandust jätkusuutlikult; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piirkonnad peaksid selles protsessis keskenduma üksikutele prioriteetsetele valdkondadele, mis võtavad arvesse neile eriomaseid tugevaid ja nõrku külgi, ning soodustama seda, et innovatsioon edendaks ja uuendaks piirkondlikku majandust jätkusuutlikult;

| F. | arvestades, et piirkonnad peaksid aruka spetsialiseerumise strateegia välja töötama kriitilise eneseanalüüsi kaudu ning tihedas koostöös kodanikuühiskonna ja sidusrühmadega, mis hõlmavad teaduskeskuseid, ülikoole ja muid kõrgharidusasutusi ning ettevõtteid (10); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et piirkonnad peaksid aruka spetsialiseerumise strateegia välja töötama kriitilise eneseanalüüsi kaudu ning tihedas koostöös kodanikuühiskonna ja sidusrühmadega, mis hõlmavad teaduskeskuseid, ülikoole ja muid kõrgharidusasutusi ning ettevõtteid (10);

| G. | arvestades, et strateegia eesmärk on saavutada kõikide teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna vahendite ja investeeringute võimalikult suure koostoime ning tugevdada eelkõige programmi Horisont 2020 ja struktuurifondide vahelist koosmõju, et ületada piirkondadevaheline innovatsioonilõhe; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et strateegia eesmärk on saavutada kõikide teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna vahendite ja investeeringute võimalikult suure koostoime ning tugevdada eelkõige programmi Horisont 2020 ja struktuurifondide vahelist koosmõju, et ületada piirkondadevaheline innovatsioonilõhe;

| H. | arvestades, et piirkonnad peaksid koostama ka kõikide teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks olemasolevate piirkondlike, riiklike ja ELi vahendite kasutamiseks investeerimiskavad, märkides ka, kuidas kavatsetakse stimuleerida erainvesteeringuid ning kuidas neid lähiaastatel liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna prioriteetide rakendamisel kasutada tuleks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et piirkonnad peaksid koostama ka kõikide teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks olemasolevate piirkondlike, riiklike ja ELi vahendite kasutamiseks investeerimiskavad, märkides ka, kuidas kavatsetakse stimuleerida erainvesteeringuid ning kuidas neid lähiaastatel liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna prioriteetide rakendamisel kasutada tuleks;

| I. | arvestades, et selliste strateegiate kokkuvõtted või vähemalt nende rakenduskavad tuleks lisada partnerluslepingutesse ja tegevuskavadesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selliste strateegiate kokkuvõtted või vähemalt nende rakenduskavad tuleks lisada partnerluslepingutesse ja tegevuskavadesse;

| J. | arvestades, et kui nendest eeltingimustest kinni ei peeta, võib Euroopa Komisjon teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna tugevdamise temaatilisel eemärgil tehtavad ERFi vahendite vahemaksed peatada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kui nendest eeltingimustest kinni ei peeta, võib Euroopa Komisjon teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonna tugevdamise temaatilisel eemärgil tehtavad ERFi vahendite vahemaksed peatada;

| K. | arvestades, et regionaalpoliitikale omase mitmetasandilise valitsemise tõttu tuleks piirkondadele lubada eeltingimuste täitmise korra kindlaksmääramisel paindlikkust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et regionaalpoliitikale omase mitmetasandilise valitsemise tõttu tuleks piirkondadele lubada eeltingimuste täitmise korra kindlaksmääramisel paindlikkust;

| L. | arvestades, et piirkonnad peavad lisaks suuremale sisemisele seotusele edendama ka omavahelist koostööd, et muutuda ülemaailmselt konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et piirkonnad peavad lisaks suuremale sisemisele seotusele edendama ka omavahelist koostööd, et muutuda ülemaailmselt konkurentsivõimelisemaks;

Üldised tähelepanekud

| 1. | tunnistab, et aruka spetsialiseerumise strateegia on dünaamiline ja pikaajaline protsess, milles osalejad omandavad pidevalt uusi teadmisi, ning et seda protsessi tuleks jätkata ka järgmisel programmitöö perioodil ja pärast seda; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et aruka spetsialiseerumise strateegia on dünaamiline ja pikaajaline protsess, milles osalejad omandavad pidevalt uusi teadmisi, ning et seda protsessi tuleks jätkata ka järgmisel programmitöö perioodil ja pärast seda;

| 2. | on seisukohal, et eeltingimuste täitmise vajadusest sõltumata võib sellise strateegia väljatöötamine pakkuda piirkondadele keskmises ja pikas perspektiivis märkimisväärseid eeliseid nende teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tõhususe seisukohast, kuna see nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi ja oma innovatsioonipotentsiaali põhjalikku analüüsi; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et eeltingimuste täitmise vajadusest sõltumata võib sellise strateegia väljatöötamine pakkuda piirkondadele keskmises ja pikas perspektiivis märkimisväärseid eeliseid nende teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tõhususe seisukohast, kuna see nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi ja oma innovatsioonipotentsiaali põhjalikku analüüsi;

| 3. | kutsub iga piirkonda üles nägema sellises strateegias mitte üksnes õiguslikku kohustust, vaid ka uusi võimalusi; kutsub seetõttu kõiki piirkondi ja liikmesriike, kes ei ole veel oma aruka spetsialiseerumise strateegiat välja töötanud, seda kiiresti tegema, et sellise strateegia puudumine ei põhjustaks viivitusi asjakohaste rakenduskavade jaoks ette nähtud ELi vahendite kättesaamisel; |
| --- | --- |

3.

kutsub iga piirkonda üles nägema sellises strateegias mitte üksnes õiguslikku kohustust, vaid ka uusi võimalusi; kutsub seetõttu kõiki piirkondi ja liikmesriike, kes ei ole veel oma aruka spetsialiseerumise strateegiat välja töötanud, seda kiiresti tegema, et sellise strateegia puudumine ei põhjustaks viivitusi asjakohaste rakenduskavade jaoks ette nähtud ELi vahendite kättesaamisel;

| 4. | tunnistab, et piirkonnad vajavad teavet, ning rõhutab seetõttu, kui tähtsaks tuleb pidada nõustamistegevust ja tuge, mida pakuvad regionaalpoliitika peadirektoraat, teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat ja muud asjakohased peadirektoraadid ning ka Sevillas asuv platvorm (11), ning kutsub neid üles oma tegevust edasi arendama; kutsub kõiki piirkondi üles platvormi ulatuslikumalt kasutama; pooldab ulatuslike kohalike kampaaniate arendamist, et jagada teavet aruka spetsialiseerumise strateegia kohta nii, et osaleda saaksid ka sidusrühmad ja kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et piirkonnad vajavad teavet, ning rõhutab seetõttu, kui tähtsaks tuleb pidada nõustamistegevust ja tuge, mida pakuvad regionaalpoliitika peadirektoraat, teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat ja muud asjakohased peadirektoraadid ning ka Sevillas asuv platvorm (11), ning kutsub neid üles oma tegevust edasi arendama; kutsub kõiki piirkondi üles platvormi ulatuslikumalt kasutama; pooldab ulatuslike kohalike kampaaniate arendamist, et jagada teavet aruka spetsialiseerumise strateegia kohta nii, et osaleda saaksid ka sidusrühmad ja kodanikuühiskond;

| 5. | kutsub komisjoni üles toetama piirkondi ettenähtud seiresüsteemi loomisel, et nad teeksid seda tõhusalt, kasutades otstarbekaid näitajaid, ning pakkuma eelkõige seejuures ELi hõlmavaid ja rahvusvahelisi võrdlusmaterjale; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles toetama piirkondi ettenähtud seiresüsteemi loomisel, et nad teeksid seda tõhusalt, kasutades otstarbekaid näitajaid, ning pakkuma eelkõige seejuures ELi hõlmavaid ja rahvusvahelisi võrdlusmaterjale;

Õiged prioriteedid

| 6. | rõhutab, et piirkondade arengutasemetes on olulisi erinevusi ning nende tugevad ja nõrgad küljed on väga erinevad; kutsub seetõttu piirkondi üles valima enda jaoks asjakohased meetmed, pöörates tähelepanu oma piirkonnapõhiste omaduste, võimaluste ja konkurentsieeliste tugevdamisele, ning mitte kopeerima lihtsalt teiste piirkondade edukaid strateegiaid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et piirkondade arengutasemetes on olulisi erinevusi ning nende tugevad ja nõrgad küljed on väga erinevad; kutsub seetõttu piirkondi üles valima enda jaoks asjakohased meetmed, pöörates tähelepanu oma piirkonnapõhiste omaduste, võimaluste ja konkurentsieeliste tugevdamisele, ning mitte kopeerima lihtsalt teiste piirkondade edukaid strateegiaid;

| 7. | toonitab, et piirkonnad võivad püüda olla uute tehnoloogiate alal teerajajad, et hõivata uusi turge, kuid nad võivad ka võtta aluseks – ja seega mitmekesistada – seotud tegevusaladel juba olemasolevaid teadmisi, oskusi ja võimeid, nii et teadmussiire oleks kõige rikastavam (seotud mitmekesistamine); |
| --- | --- |

7.

toonitab, et piirkonnad võivad püüda olla uute tehnoloogiate alal teerajajad, et hõivata uusi turge, kuid nad võivad ka võtta aluseks – ja seega mitmekesistada – seotud tegevusaladel juba olemasolevaid teadmisi, oskusi ja võimeid, nii et teadmussiire oleks kõige rikastavam (seotud mitmekesistamine);

| 8. | rõhutab, et piirkondliku majandusjõu suurendamise seisukohast on tähtis mitte keskenduda üksnes üksikutele konkurentsieelistele, vaid luua ka väärtusahel, mis ühendaks kõiki arendus- ja tootmisetappe alates alusuuringutest, rakendusuuringutest ja tehnosiirdest kuni konkreetsete, kasutatavate toodeteni ja ettevõtete asutamiseni; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et piirkondliku majandusjõu suurendamise seisukohast on tähtis mitte keskenduda üksnes üksikutele konkurentsieelistele, vaid luua ka väärtusahel, mis ühendaks kõiki arendus- ja tootmisetappe alates alusuuringutest, rakendusuuringutest ja tehnosiirdest kuni konkreetsete, kasutatavate toodeteni ja ettevõtete asutamiseni;

| 9. | julgustab piirkondi investeerima majandusharude ja tehnoloogiavaldkondade ülestesse tegevustesse, mis suudavad avaldada ristmõju kogu piirkondlikus majanduses, et majanduskasvu ja tööhõive suurendamisele võiks aidata kaasa ja et sellest võiks ka kasu saada võimalikult palju ettevõtteid; julgustab seejuures piirkondi kasutama ja edendama eriti igat liiki VKEde ehk määratluse kohaselt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (12) võimalusi, kuna nemad on piirkonna innovatsiooni eestvedajad ning omavad seetõttu iga piirkonna majanduse jaoks põhjapanevat tähtsust; |
| --- | --- |

9.

julgustab piirkondi investeerima majandusharude ja tehnoloogiavaldkondade ülestesse tegevustesse, mis suudavad avaldada ristmõju kogu piirkondlikus majanduses, et majanduskasvu ja tööhõive suurendamisele võiks aidata kaasa ja et sellest võiks ka kasu saada võimalikult palju ettevõtteid; julgustab seejuures piirkondi kasutama ja edendama eriti igat liiki VKEde ehk määratluse kohaselt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (12) võimalusi, kuna nemad on piirkonna innovatsiooni eestvedajad ning omavad seetõttu iga piirkonna majanduse jaoks põhjapanevat tähtsust;

| 10. | on arvamusel, et piirkonnad peaksid – lisaks oma innovatsioonisüsteemide tugevdamisele konkurentsivõime ja väärtusloome tõhustamise eesmärgil – võtma prioriteetide valikul ka meetmeid selleks, et lahendada ühiskonnas esinevaid struktuurilisi ja ühiskondlikke probleeme, nagu töötus, vaesus, energiajulgeolek ja demograafilised muutused; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et piirkonnad peaksid – lisaks oma innovatsioonisüsteemide tugevdamisele konkurentsivõime ja väärtusloome tõhustamise eesmärgil – võtma prioriteetide valikul ka meetmeid selleks, et lahendada ühiskonnas esinevaid struktuurilisi ja ühiskondlikke probleeme, nagu töötus, vaesus, energiajulgeolek ja demograafilised muutused;

| 11. | kutsub piirkondi üles mitte keskenduma üksnes tehnoloogiale suunatud innovatsioonile, vaid võtma oma strateegiate aluseks pigem innovatsiooni võimalikult laia mõiste; loodab, et arvesse võetakse mitte ainult kõrgtehnoloogilist innovatsiooni, vaid ka madala tehnoloogilise tasemega ja isegi tehnoloogiavaba innovatsiooni, nagu protsesside optimeerimine või organisatsiooniline muutus; viitab seejuures eraldi sotsiaalsele ja keskkonnainnovatsioonile; rõhutab, et innovatsioonistrateegiate eesmärk peaks olema innovaatiliste tavade stimuleerimine; |
| --- | --- |

11.

kutsub piirkondi üles mitte keskenduma üksnes tehnoloogiale suunatud innovatsioonile, vaid võtma oma strateegiate aluseks pigem innovatsiooni võimalikult laia mõiste; loodab, et arvesse võetakse mitte ainult kõrgtehnoloogilist innovatsiooni, vaid ka madala tehnoloogilise tasemega ja isegi tehnoloogiavaba innovatsiooni, nagu protsesside optimeerimine või organisatsiooniline muutus; viitab seejuures eraldi sotsiaalsele ja keskkonnainnovatsioonile; rõhutab, et innovatsioonistrateegiate eesmärk peaks olema innovaatiliste tavade stimuleerimine;

| 12. | on teadlik, et piirkondade ettevõetav prioriteetide seadmine on tundlik protsess; arvab seetõttu, et läbivaatussüsteemi kehtestamine annaks piirkondadele võimaluse oma strateegiad uuesti läbi mõelda; on seisukohal, et otstarbekate, tulemusele orienteeritud näitajate algne valik ja asjaosaliste panuse kvaliteet on aruka spetsialiseerumise strateegia edu seisukohast määrava tähtsusega, vähendades prioriteetide seadmisel vigade tegemise riski; |
| --- | --- |

12.

on teadlik, et piirkondade ettevõetav prioriteetide seadmine on tundlik protsess; arvab seetõttu, et läbivaatussüsteemi kehtestamine annaks piirkondadele võimaluse oma strateegiad uuesti läbi mõelda; on seisukohal, et otstarbekate, tulemusele orienteeritud näitajate algne valik ja asjaosaliste panuse kvaliteet on aruka spetsialiseerumise strateegia edu seisukohast määrava tähtsusega, vähendades prioriteetide seadmisel vigade tegemise riski;

Osalejate tihedam kaasatus piirkondades

| 13. | on seisukohal, et valitsuse ja piirkonna asjaomaste osalejate koostöö kvaliteet avaldab otsustavat mõju piirkondliku aruka spetsialiseerumise strateegia edule ja vähendab prioriteetide kindlaksmääramisel tunduvalt vigade tegemise riski; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et valitsuse ja piirkonna asjaomaste osalejate koostöö kvaliteet avaldab otsustavat mõju piirkondliku aruka spetsialiseerumise strateegia edule ja vähendab prioriteetide kindlaksmääramisel tunduvalt vigade tegemise riski;

| 14. | rõhutab seejuures ettevõtjate ja eelkõige VKEdega konsulteerimise tähtsust, kuna nägemus innovatsioonist saab olla tulemuslik üksnes juhul, kui ettevõtjatel on selle elluviimiseks olemas vastavad võimalused; |
| --- | --- |

14.

rõhutab seejuures ettevõtjate ja eelkõige VKEdega konsulteerimise tähtsust, kuna nägemus innovatsioonist saab olla tulemuslik üksnes juhul, kui ettevõtjatel on selle elluviimiseks olemas vastavad võimalused;

| 15. | rõhutab vajadust kõik konsulteerimismenetlused ja sihtrühmad üle vaadata ning neid vajaduse korral täiendada, et tulevased innovatsiooni eestvedajad ei jääks tähelepanuta; peab eriti tähtsaks tulevaste ettevõtjate kaasamist; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust kõik konsulteerimismenetlused ja sihtrühmad üle vaadata ning neid vajaduse korral täiendada, et tulevased innovatsiooni eestvedajad ei jääks tähelepanuta; peab eriti tähtsaks tulevaste ettevõtjate kaasamist;

| 16. | on kindlalt seisukohal, et ühise nägemuse väljaarendamisel on isevastutuse ja teadlikkuse tõstmisega seotud põhjustel väga tähtis, et kohalikud ja piirkondlikud poliitikakujundajad, ülikoolid, teadus- ja innovatsioonikeskused ja ettevõtjad ning kodanikuühiskond ja sotsiaalsed osalejad oleksid võimalikult tihedalt kaasatud; |
| --- | --- |

16.

on kindlalt seisukohal, et ühise nägemuse väljaarendamisel on isevastutuse ja teadlikkuse tõstmisega seotud põhjustel väga tähtis, et kohalikud ja piirkondlikud poliitikakujundajad, ülikoolid, teadus- ja innovatsioonikeskused ja ettevõtjad ning kodanikuühiskond ja sotsiaalsed osalejad oleksid võimalikult tihedalt kaasatud;

| 17. | rõhutab, kuivõrd vajalik on teadmussiirde jaoks teadmiste kolmnurga selline tihe koostöö, mida tehakse näiteks Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni instituudi või piirkondlike innovatsiooniklastrite ja -keskuste raames; rõhutab sellega seoses inimestesse investeerimise tähtsust; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, kuivõrd vajalik on teadmussiirde jaoks teadmiste kolmnurga selline tihe koostöö, mida tehakse näiteks Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni instituudi või piirkondlike innovatsiooniklastrite ja -keskuste raames; rõhutab sellega seoses inimestesse investeerimise tähtsust;

| 18. | kutsub avaliku ja erasektori osalejaid üles kasutama ära arvukaid võimalusi nende meetmete rahastamiseks aastateks 2014–2020 ette nähtud ERFist, toetades muu hulgas piirkondlike innovatsiooniinkubaatorite loomist ning arendades sidemeid ja koostoimet ülikoolide, muude uurimis- ja kõrgharidusasutuste, innovatiivsete ja loovate ettevõtjate ja ettevõtete ning ettevõtlusabi pakkujate ja investorite vahel, nagu näiteks loome- ja kultuurimajanduses; |
| --- | --- |

18.

kutsub avaliku ja erasektori osalejaid üles kasutama ära arvukaid võimalusi nende meetmete rahastamiseks aastateks 2014–2020 ette nähtud ERFist, toetades muu hulgas piirkondlike innovatsiooniinkubaatorite loomist ning arendades sidemeid ja koostoimet ülikoolide, muude uurimis- ja kõrgharidusasutuste, innovatiivsete ja loovate ettevõtjate ja ettevõtete ning ettevõtlusabi pakkujate ja investorite vahel, nagu näiteks loome- ja kultuurimajanduses;

| 19. | on seisukohal, et selle protsessi tarbeks on vaja asjakohaseid struktuure ja tõhusat haldamist ning et haldusasutused ja ministeeriumid peavad juurutama omavahelise koostöö ning ettevõtete ja teiste osalejatega suhtlemise kultuuri; kutsub piirkondlikke ja riiklikke otsustajaid ja asutusi üles ajakohastama oma sisemist töökorda vastavalt vajadustele, mille toob kaasa uus ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess, ning eriti pidama tihedamat ja pikaajalist dialoogi asjaomaste osalejatega; julgustab VKEsid, eriti piirkondades, kus sellised ettevõtted on suure osakaaluga, tegema sobivate platvormide kaudu koostööd, et tugevdada oma osa aruka spetsialiseerumise protsessis; soovitab, et vajaduse korral tuleks haldusasutuste ja sidusrühmade volituste täiendamiseks kasutada suutlikkuse suurendamiseks olemasolevaid vahendeid; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et selle protsessi tarbeks on vaja asjakohaseid struktuure ja tõhusat haldamist ning et haldusasutused ja ministeeriumid peavad juurutama omavahelise koostöö ning ettevõtete ja teiste osalejatega suhtlemise kultuuri; kutsub piirkondlikke ja riiklikke otsustajaid ja asutusi üles ajakohastama oma sisemist töökorda vastavalt vajadustele, mille toob kaasa uus ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess, ning eriti pidama tihedamat ja pikaajalist dialoogi asjaomaste osalejatega; julgustab VKEsid, eriti piirkondades, kus sellised ettevõtted on suure osakaaluga, tegema sobivate platvormide kaudu koostööd, et tugevdada oma osa aruka spetsialiseerumise protsessis; soovitab, et vajaduse korral tuleks haldusasutuste ja sidusrühmade volituste täiendamiseks kasutada suutlikkuse suurendamiseks olemasolevaid vahendeid;

| 20. | on seisukohal, et kõigile asjaomastele piirkondliku tasandi asutustele ja osalejatele tuleks vajaduse korral pakkuda kõrgetasemelisi koolitusi ja seminare, kus keskendutakse aruka spetsialiseerumise strateegiate ettevalmistamise ja rakendamisega seotud küsimustele; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et kõigile asjaomastele piirkondliku tasandi asutustele ja osalejatele tuleks vajaduse korral pakkuda kõrgetasemelisi koolitusi ja seminare, kus keskendutakse aruka spetsialiseerumise strateegiate ettevalmistamise ja rakendamisega seotud küsimustele;

Koostoime saavutamine toetusprogrammide vahel

| 21. | kiidab heaks komisjoni ja ELi seadusandja tulemuslikud jõupingutused, mille eesmärk on parandada raamtingimusi koostoime saavutamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning muude ELi programmide, nt ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi ja eelkõige Horisont 2020 vahel, näiteks ühtlustatud kindlasummaliste määrade või kombineeritud toetuste kaudu (13); |
| --- | --- |

21.

kiidab heaks komisjoni ja ELi seadusandja tulemuslikud jõupingutused, mille eesmärk on parandada raamtingimusi koostoime saavutamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning muude ELi programmide, nt ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi ja eelkõige Horisont 2020 vahel, näiteks ühtlustatud kindlasummaliste määrade või kombineeritud toetuste kaudu (13);

| 22. | nõuab, et piirkonnad kasutaksid täielikult kõiki toetus-, koostöö-, ja investeerimisvõimalusi, sealhulgas eelnevaid ja järgnevaid meetmeid (14), et edendada koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja Horisont 2020 vahel ning ületada seda tehes piirkondadevaheline innovatsioonilõhe; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et piirkonnad kasutaksid täielikult kõiki toetus-, koostöö-, ja investeerimisvõimalusi, sealhulgas eelnevaid ja järgnevaid meetmeid (14), et edendada koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja Horisont 2020 vahel ning ületada seda tehes piirkondadevaheline innovatsioonilõhe;

| 23. | kutsub teadusuuringute taristu ja teadussuutlikkuse ülesehitamisel mahajäänud piirkondi sellega seoses üles edendama koostööd tipptasemel teadusasutustega tippteaduse huvides liitumise ja mestimise eesmärgil, et ehitada üles oma tippkeskused, mis toovad tulevikus kasu kogu piirkondlikule majandusele; |
| --- | --- |

23.

kutsub teadusuuringute taristu ja teadussuutlikkuse ülesehitamisel mahajäänud piirkondi sellega seoses üles edendama koostööd tipptasemel teadusasutustega tippteaduse huvides liitumise ja mestimise eesmärgil, et ehitada üles oma tippkeskused, mis toovad tulevikus kasu kogu piirkondlikule majandusele;

| 24. | kutsub piirkondi üles tegelema strateegia raames sügavuti küsimusega, kuidas elavdada investeerimist erasektorisse, kuna selles valdkonnas on investeerimisvõimalusi teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni võimalik veel paljuski edasi arendada; |
| --- | --- |

24.

kutsub piirkondi üles tegelema strateegia raames sügavuti küsimusega, kuidas elavdada investeerimist erasektorisse, kuna selles valdkonnas on investeerimisvõimalusi teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni võimalik veel paljuski edasi arendada;

| 25. | kutsub kõiki piirkondlikke ja riiklikke osalejaid, kes tegelevad piirkondliku aruka spetsialiseerumise strateegia, teadusuuringute infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskava, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning programmi Horisont 2020 väljatöötamise ja rakendamisega, tegema kavandamisel ja kooskõlastamisel tihedamat koostööd ning töötama vajaduse korral välja asjakohased struktuurid (15) riikliku tegevuse eri tasandite ühendamiseks; kutsub liikmesriike üles vahetama selliste struktuuride küsimustes parimaid tavasid; |
| --- | --- |

25.

kutsub kõiki piirkondlikke ja riiklikke osalejaid, kes tegelevad piirkondliku aruka spetsialiseerumise strateegia, teadusuuringute infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskava, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning programmi Horisont 2020 väljatöötamise ja rakendamisega, tegema kavandamisel ja kooskõlastamisel tihedamat koostööd ning töötama vajaduse korral välja asjakohased struktuurid (15) riikliku tegevuse eri tasandite ühendamiseks; kutsub liikmesriike üles vahetama selliste struktuuride küsimustes parimaid tavasid;

| 26. | kutsub regionaalpoliitika ning teaduse ja innovatsiooni peadirektoraate üles jätkama oma jõupingutusi programmide kokkusobivuse tagamiseks, mis võimaldaks luua koostoimet; rõhutab, et piirkondlikele ja riiklikele asutustele tuleks anda ühistoetust, millest oleks abi nende vastavate strateegiate kavandamisel ja rakendamisel; ootab, et regionaalpoliitika ning teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat suurendavad sellega seoses omavahelist koostööd ning annavad eelkõige välja osalejatele mõeldud juhenddokumendid; |
| --- | --- |

26.

kutsub regionaalpoliitika ning teaduse ja innovatsiooni peadirektoraate üles jätkama oma jõupingutusi programmide kokkusobivuse tagamiseks, mis võimaldaks luua koostoimet; rõhutab, et piirkondlikele ja riiklikele asutustele tuleks anda ühistoetust, millest oleks abi nende vastavate strateegiate kavandamisel ja rakendamisel; ootab, et regionaalpoliitika ning teaduse ja innovatsiooni peadirektoraat suurendavad sellega seoses omavahelist koostööd ning annavad eelkõige välja osalejatele mõeldud juhenddokumendid;

| 27. | tunneb heameelt kõigi jõupingutuste üle, mis on suunatud nõustamisteenuste laiendamisele; on seisukohal, et kasuks tuleks see, kui kõnealusesse teabevahetuse oleks sobival viisil kaasatud ka võimalikud toetusesaajad programmi Horisont 2020 raames ning asjaomased nõuandvad organid; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt kõigi jõupingutuste üle, mis on suunatud nõustamisteenuste laiendamisele; on seisukohal, et kasuks tuleks see, kui kõnealusesse teabevahetuse oleks sobival viisil kaasatud ka võimalikud toetusesaajad programmi Horisont 2020 raames ning asjaomased nõuandvad organid;

Tihe piirkondlik koostöö: välismõõde

| 28. | kutsub piirkondi üles mitte üksnes tihendama haridus- ja teadusasutuste, ettevõtete ja haldusasutuste vahelisi piirkonnasiseseid sidemeid, vaid looma oma väärtusahela täiustamiseks ka liite teiste piirkondadega; |
| --- | --- |

28.

kutsub piirkondi üles mitte üksnes tihendama haridus- ja teadusasutuste, ettevõtete ja haldusasutuste vahelisi piirkonnasiseseid sidemeid, vaid looma oma väärtusahela täiustamiseks ka liite teiste piirkondadega;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et võimalused kasvavad veelgi, kui on pandud alus tihedale koostööle piirkondade teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite ning asutuste ja organisatsioonide vahel, kes on kaasatud piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate kavandamisse ja rakendamisse, nagu on kirjeldatud dokumendi COM(2011)0615 IV lisas, 2011/0276(COD), C7-0335/2011, hõlmates partnerlust piirkondadega, kus asuvad olemasolevad või võimalikud ühispaiknemiskeskused, näiteks piirkondlikud rakendus- ja innovatsioonikogukonnad; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et võimalused kasvavad veelgi, kui on pandud alus tihedale koostööle piirkondade teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite ning asutuste ja organisatsioonide vahel, kes on kaasatud piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate kavandamisse ja rakendamisse, nagu on kirjeldatud dokumendi COM(2011)0615 IV lisas, 2011/0276(COD), C7-0335/2011, hõlmates partnerlust piirkondadega, kus asuvad olemasolevad või võimalikud ühispaiknemiskeskused, näiteks piirkondlikud rakendus- ja innovatsioonikogukonnad;

| 30. | peab äärmiselt tähtsaks seda, et piirkondlikud spetsialiseerumisstrateegiad aitaksid kaasa uute Euroopa tippkeskuste võrgustike loomisele mitmetel tegevusaladel, aidates nii edendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet ja rahvusvahelist positsiooni; |
| --- | --- |

30.

peab äärmiselt tähtsaks seda, et piirkondlikud spetsialiseerumisstrateegiad aitaksid kaasa uute Euroopa tippkeskuste võrgustike loomisele mitmetel tegevusaladel, aidates nii edendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet ja rahvusvahelist positsiooni;

| 31. | on seisukohal, et piirkondlikust koostööst võivad sellega kaasneva teadmus- ja tehnosiirde tõttu saada ülisuurt kasu nii piirkonnad ise nende kohaliku majandusjõu seisukohast kui ka kogu EL; juhib sellega seoses tähelepanu väga edukatele koostööviisidele, nagu näiteks algatus „Teadmiste piirkonnad“; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et piirkondlikust koostööst võivad sellega kaasneva teadmus- ja tehnosiirde tõttu saada ülisuurt kasu nii piirkonnad ise nende kohaliku majandusjõu seisukohast kui ka kogu EL; juhib sellega seoses tähelepanu väga edukatele koostööviisidele, nagu näiteks algatus „Teadmiste piirkonnad“;

| 32. | märgib, et paljud piirkonnad pelgavad nõutavat keerukat analüüsi- ja kooskõlastamistööd; julgustab piirkondi kasutama seadusandja poolt sätestatud võimalust investeerida kuni 15 % programmi vahenditest väljaspool programmipiirkonda (16); |
| --- | --- |

32.

märgib, et paljud piirkonnad pelgavad nõutavat keerukat analüüsi- ja kooskõlastamistööd; julgustab piirkondi kasutama seadusandja poolt sätestatud võimalust investeerida kuni 15 % programmi vahenditest väljaspool programmipiirkonda (16);

| 33. | rõhutab, et piirialadel on ühiste territoriaalsete eripärade tõttu sageli mõlemal pool piiri sarnased probleemid; kutsub komisjoni, liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi üles koostama ELi piirkondadevaheliseks koostööks ette nähtud rahalisi vahendeid kasutades piiriüleseid aruka spetsialiseerumise strateegiaid ja looma piiriüleseid klastreid; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et piirialadel on ühiste territoriaalsete eripärade tõttu sageli mõlemal pool piiri sarnased probleemid; kutsub komisjoni, liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi üles koostama ELi piirkondadevaheliseks koostööks ette nähtud rahalisi vahendeid kasutades piiriüleseid aruka spetsialiseerumise strateegiaid ja looma piiriüleseid klastreid;

| 34. | kiidab heaks ühises strateegilises raamistikus (17) ette nähtud territoriaalse koostöö võimalused; kiidab heaks ka piirkondade ja nende nimel töötavate osalejate mis tahes muu väiksemas mastaabis tegevuse rahvusvahelistumiseks; |
| --- | --- |

34.

kiidab heaks ühises strateegilises raamistikus (17) ette nähtud territoriaalse koostöö võimalused; kiidab heaks ka piirkondade ja nende nimel töötavate osalejate mis tahes muu väiksemas mastaabis tegevuse rahvusvahelistumiseks;

o

o o

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(2)  ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.

(3)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 21.

(4)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 27.

(5)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 39.

(6)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 120.

(7)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 104.

(8)  Artikkel 2, seadusandlik menetlus 2011/0276(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0615, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0482.

(9)  V lisa, tabel 1, eeltingimused, seadusandlik menetlus 2011/0276(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0615, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0482.

(10)  Vt aruka spetsialiseerumise strateegia määratlus artikli 2 punktis 2 b (uus), seadusandlik menetlus 2011/0276(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0615, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0482.

(11)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home

(12)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (2003/361/EÜ).

(13)

Artikli 55 lõige 8 ja artikkel 57, seadusandlik menetlus 2011/0276(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0615, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0482; artikkel 17 a, seadusandlik menetlus 2011/0401(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0809, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0499, ning artikkel 31, seadusandlik menetlus 2011/0399(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0810, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0500.

(14)  I lisa, punkt 4.3.2., seadusandlik menetlus 2011/0276(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0615, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0482.

(15)  I lisa, punkt 4.1.2 b, seadusandlik menetlus 2011/0276(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0615, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0482.

(16)

Artikli 60 lõige 2, seadusandlik menetlus 2011/0276(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0615, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0482.

(17)  I lisa, punkt 7.2., seadusandlik menetlus 2011/0276(COD), mille aluseks on määruse ettepanek COM(2011)0615, vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0482.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/9

---

P7_TA(2014)0009

Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon 2013. aasta rakendamisaruande kohta, mis käsitleb süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamist ja kasutamist Euroopas (2013/2079(INI))

(2016/C 482/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (1) (süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (1) (süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta teatist süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tuleviku kohta Euroopas (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta teatist süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tuleviku kohta Euroopas (COM(2013)0180),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta rohelist raamatut „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta rohelist raamatut „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030“ (COM(2013)0169),

| — | võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti,

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni edenemiskava, mille eesmärk on saavutada konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni edenemiskava, mille eesmärk on saavutada konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0430/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0430/2013),

| A. | arvestades, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine (CCS – Carbon Capture and Storage) on paljutõotav tehnoloogia, mis võib olla ainukeseks vahendiks tööstuslikest allikatest pärineva CO2 märkimisväärseks vähendamiseks ja mille abil on võimalik oluliselt vähendada fossiilkütusel töötavatest elektrijaamadest pärit CO2 heitkoguseid, kuid mis siiski nõuab investeeringuid ja tõendamist tööstuslikus mastaabis, et edendada innovatsiooni, tagada kulude vähendamine ja tõestada oma keskkonnaohutust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine (CCS – Carbon Capture and Storage) on paljutõotav tehnoloogia, mis võib olla ainukeseks vahendiks tööstuslikest allikatest pärineva CO2 märkimisväärseks vähendamiseks ja mille abil on võimalik oluliselt vähendada fossiilkütusel töötavatest elektrijaamadest pärit CO2 heitkoguseid, kuid mis siiski nõuab investeeringuid ja tõendamist tööstuslikus mastaabis, et edendada innovatsiooni, tagada kulude vähendamine ja tõestada oma keskkonnaohutust;

| B. | arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri prognoosib, et fossiilkütused moodustavad 2030. aastaks ülemaailmsest energiakasutusest endiselt 75 %, on arvamusel, et süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist on vaja selleks, et saavutada ligi 20 % aastaks 2050 kokku lepitud süsinikdioksiidi vähendamisest, ning väidab, et kui süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist ei rakendata, suurenevad elektrisektori täiendavad investeerimisvajadused veel 40 % võrra, juhul kui soovitakse ära hoida ülemaailmse temperatuuri tõusu rohkem kui 2 oC võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri prognoosib, et fossiilkütused moodustavad 2030. aastaks ülemaailmsest energiakasutusest endiselt 75 %, on arvamusel, et süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist on vaja selleks, et saavutada ligi 20 % aastaks 2050 kokku lepitud süsinikdioksiidi vähendamisest, ning väidab, et kui süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist ei rakendata, suurenevad elektrisektori täiendavad investeerimisvajadused veel 40 % võrra, juhul kui soovitakse ära hoida ülemaailmse temperatuuri tõusu rohkem kui 2 oC võrra;

| C. | arvestades, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on ainus tehnoloogia, millega on võimalik suuremate tööstussektorite, nagu terase-, tsemendi- ja keemia- ning naftatöötlemistööstuse CO2-heiteid märkimisväärselt vähendada, ning kombineerituna biomassi kasutamisega elektri tootmiseks on sellel potentsiaali edendada CO2-heidete netovähendamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on ainus tehnoloogia, millega on võimalik suuremate tööstussektorite, nagu terase-, tsemendi- ja keemia- ning naftatöötlemistööstuse CO2-heiteid märkimisväärselt vähendada, ning kombineerituna biomassi kasutamisega elektri tootmiseks on sellel potentsiaali edendada CO2-heidete netovähendamist;

| D. | arvestades fossiilkütuste kasutamise praegust ja ennustatavat tulevast taset, oleks süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine määrava tähtsusega, et saavutada eesmärk hoida ülemaailmne temperatuuri tõus alla 2 oC; |
| --- | --- |

D.

arvestades fossiilkütuste kasutamise praegust ja ennustatavat tulevast taset, oleks süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine määrava tähtsusega, et saavutada eesmärk hoida ülemaailmne temperatuuri tõus alla 2 oC;

| E. | arvestades, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendamist tuleb pidada taastuvenergiaallikate arendamise täiendavaks strateegiaks üleminekul vähese CO2-heitega majandusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendamist tuleb pidada taastuvenergiaallikate arendamise täiendavaks strateegiaks üleminekul vähese CO2-heitega majandusele;

| F. | arvestades, et 2007. aastal oli ELi valitsusjuhtide sooviks näha 2015. aastal töös kuni 12 süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisjaama, kuna aga nende rahalise teostatavuse eelduseks oli CO2 kõrge hind, ei suudeta neid kavatsusi praegu ellu viia; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2007. aastal oli ELi valitsusjuhtide sooviks näha 2015. aastal töös kuni 12 süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisjaama, kuna aga nende rahalise teostatavuse eelduseks oli CO2 kõrge hind, ei suudeta neid kavatsusi praegu ellu viia;

| G. | arvestades, et kõnealuse tehnoloogia arendamine ei tohiks soodustada fossiilkütuseid kasutavate elektrijaamade osakaalu suurenemist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõnealuse tehnoloogia arendamine ei tohiks soodustada fossiilkütuseid kasutavate elektrijaamade osakaalu suurenemist;

| H. | arvestades, et EL on kaotamas oma juhtpositsiooni CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia alal, ning nüüd, kui vaid ühel projektil on lootust rahastamisele programmist NER300 ja Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava projektid on lõpetatud või peatatud, puudub liidul tõhus CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektide arengut soodustav poliitika; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on kaotamas oma juhtpositsiooni CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia alal, ning nüüd, kui vaid ühel projektil on lootust rahastamisele programmist NER300 ja Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava projektid on lõpetatud või peatatud, puudub liidul tõhus CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektide arengut soodustav poliitika;

| I. | arvestades, et laiem üldsus peaks alati saama täieliku ja selge ülevaate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise eelistest ja võimalikest ohtudest, enne kui mis tahes projekte asutakse arendama ärieesmärkidel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et laiem üldsus peaks alati saama täieliku ja selge ülevaate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise eelistest ja võimalikest ohtudest, enne kui mis tahes projekte asutakse arendama ärieesmärkidel;

Kõrgemate sihtide seadmine

| 1. | tunnistab, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtul on potentsiaal võimaldada ELi 2050. aasta eesmärkide saavutamist CO2-heite vähendamise osas väikseimate kulutustega ning et see on eelkõige vajalik palju CO2 eraldavate tööstusharude CO2-heite vähendamiseks; usub, et see võib ühtlasi anda panuse energiavarustuse mitmekesisusse ja kindlusesse, säilitades samal ajal olemasolevaid ja luues uusi töökohti; kinnitab tungivat vajadust töötada välja valik CO2 kogumise ja säilitamise täieliku ahela juhtprojekte, et saaks selgitada välja parimad ja soodsaimad lahendused, ning kutsub komisjoni üles püstitama eesmärgid selle sihtmärgi saavutamiseks; tunnistab, et teadusuuringute tugevdamiseks ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehniliseks ja turvaliseks rakendamiseks on lisaks heitkogustega kauplemise süsteemile tarvis täiendavaid vahendeid, arvestades vajaminevaid märkimisväärseid investeeringuid; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtul on potentsiaal võimaldada ELi 2050. aasta eesmärkide saavutamist CO2-heite vähendamise osas väikseimate kulutustega ning et see on eelkõige vajalik palju CO2 eraldavate tööstusharude CO2-heite vähendamiseks; usub, et see võib ühtlasi anda panuse energiavarustuse mitmekesisusse ja kindlusesse, säilitades samal ajal olemasolevaid ja luues uusi töökohti; kinnitab tungivat vajadust töötada välja valik CO2 kogumise ja säilitamise täieliku ahela juhtprojekte, et saaks selgitada välja parimad ja soodsaimad lahendused, ning kutsub komisjoni üles püstitama eesmärgid selle sihtmärgi saavutamiseks; tunnistab, et teadusuuringute tugevdamiseks ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehniliseks ja turvaliseks rakendamiseks on lisaks heitkogustega kauplemise süsteemile tarvis täiendavaid vahendeid, arvestades vajaminevaid märkimisväärseid investeeringuid;

| 2. | usub, et kuigi süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võib pakkuda osa lahendusest kasvuhoonegaaside heite piiramise eesmärkideni jõudmisel, oleks veel parem, kui liikmesriigid jõuaksid nende eesmärkideni ilma süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutamata; |
| --- | --- |

2.

usub, et kuigi süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võib pakkuda osa lahendusest kasvuhoonegaaside heite piiramise eesmärkideni jõudmisel, oleks veel parem, kui liikmesriigid jõuaksid nende eesmärkideni ilma süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutamata;

| 3. | palub komisjonil innustada CO2 kogumise ja säilitamise kasutuselevõttu mitte ainult söel ja gaasil põhinevas elektritootmises, vaid ka mitmetes tööstussektorites, nagu keemia-, metallurgia-, terase-, tsemendi- ja naftatöötlemistööstuses; nõuab tungivalt, et komisjonil tuleks tegeleda süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtuga 2030. aasta energia- ja kliimaraamistikus ning esitada ettepanekud CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektide varase ettevalmistamise edendamiseks; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil innustada CO2 kogumise ja säilitamise kasutuselevõttu mitte ainult söel ja gaasil põhinevas elektritootmises, vaid ka mitmetes tööstussektorites, nagu keemia-, metallurgia-, terase-, tsemendi- ja naftatöötlemistööstuses; nõuab tungivalt, et komisjonil tuleks tegeleda süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtuga 2030. aasta energia- ja kliimaraamistikus ning esitada ettepanekud CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektide varase ettevalmistamise edendamiseks;

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu kaugeleulatuvad meetmed, millega soodustada rahvusvahelist koostööd ja edendada tehnoloogia kasutamist kliimamuutuste mõju leevendamiseks, et suunata arenevad majandused arengualternatiivide, näiteks ka süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise poole, mis tekitavad vähem CO2-heidet; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu kaugeleulatuvad meetmed, millega soodustada rahvusvahelist koostööd ja edendada tehnoloogia kasutamist kliimamuutuste mõju leevendamiseks, et suunata arenevad majandused arengualternatiivide, näiteks ka süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise poole, mis tekitavad vähem CO2-heidet;

| 5. | usub, et terase tegevuskavas tuleks konkreetselt osutada vajadusele töötada selles sektoris välja CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektid; |
| --- | --- |

5.

usub, et terase tegevuskavas tuleks konkreetselt osutada vajadusele töötada selles sektoris välja CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektid;

Liikmesriikide juhtroll

| 6. | tunnistab, et süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist ei ole võimalik juurutada ilma liikmesriikide toetuse ja erasektori investeeringuteta, kusjuures esimestele kuulub absoluutne ja suveräänne õigus selle rakendamist soodustada või välistada; märgib, et kuigi teatavate liikmesriikide sõnul ei näe nad süsinikdioksiidi kogumisel ja säilitamisel oma heidete vähendamise strateegiates erilist rolli, ei peaks see heidutama nende liikmesriikide algatusi, kes leiavad, et tehnoloogia võib etendada tulemuslikku rolli nende üleminekul vähese CO2-heitega majandusele; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist ei ole võimalik juurutada ilma liikmesriikide toetuse ja erasektori investeeringuteta, kusjuures esimestele kuulub absoluutne ja suveräänne õigus selle rakendamist soodustada või välistada; märgib, et kuigi teatavate liikmesriikide sõnul ei näe nad süsinikdioksiidi kogumisel ja säilitamisel oma heidete vähendamise strateegiates erilist rolli, ei peaks see heidutama nende liikmesriikide algatusi, kes leiavad, et tehnoloogia võib etendada tulemuslikku rolli nende üleminekul vähese CO2-heitega majandusele;

| 7. | tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Parlament on nõudnud õigusakti vastuvõtmist, mis kohustaks iga liikmesriiki koostama vähese CO2-heitega majandusele 2050. aastaks ülemineku strateegia; soovitab ajakohastada neid riiklikke tegevuskavu iga viie aasta tagant; eeldab, et tegevuskavades tuuakse ära, kas ja kuidas kavatseb asjaomane liikmesriik võtta kasutusele CO2 kogumise ja säilitamise; |
| --- | --- |

7.

tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Parlament on nõudnud õigusakti vastuvõtmist, mis kohustaks iga liikmesriiki koostama vähese CO2-heitega majandusele 2050. aastaks ülemineku strateegia; soovitab ajakohastada neid riiklikke tegevuskavu iga viie aasta tagant; eeldab, et tegevuskavades tuuakse ära, kas ja kuidas kavatseb asjaomane liikmesriik võtta kasutusele CO2 kogumise ja säilitamise;

| 8. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut, et liikmesriikidelt tuleks enne 2015. aastal toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsi nõuda riiklike vähese süsinikuheite edenemiskavade koostamist ja avaldamist; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut, et liikmesriikidelt tuleks enne 2015. aastal toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsi nõuda riiklike vähese süsinikuheite edenemiskavade koostamist ja avaldamist;

| 9. | rõhutab, et tingimustes, kus puuduvad kõrged CO2 hinnad, on liikmesriikidel, kes soovivad süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutusele võtta, etendada põhiroll läbipaistva tuluvoo ja muu taolise vajaliku rahalise toetuse loomisel, mis on vajalik juhtprojektide väljatöötamise ja realiseerimise tagamiseks, andes esimese turuletulijana suuri kulusid kandvatele käitajatele kindluse, et nende investeeringud ennast ära tasuvad; märgib, et kui süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võetakse kasutusele kommertsalustel, võib osutuda vajalikuks ka asjakohaste õigusnormide kehtestamine; tunnistab vajadust järgida seejuures keskkonnaohutuse standardeid; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tingimustes, kus puuduvad kõrged CO2 hinnad, on liikmesriikidel, kes soovivad süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutusele võtta, etendada põhiroll läbipaistva tuluvoo ja muu taolise vajaliku rahalise toetuse loomisel, mis on vajalik juhtprojektide väljatöötamise ja realiseerimise tagamiseks, andes esimese turuletulijana suuri kulusid kandvatele käitajatele kindluse, et nende investeeringud ennast ära tasuvad; märgib, et kui süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine võetakse kasutusele kommertsalustel, võib osutuda vajalikuks ka asjakohaste õigusnormide kehtestamine; tunnistab vajadust järgida seejuures keskkonnaohutuse standardeid;

ELi õigusaktid ja rahastamine

| 10. | palub komisjonil uurida võimalust luua ELi tööstusinnovatsiooni investeerimisfond, eesmärgiga toetada innovatiivsete kliimahoidlike tehnoloogiate, sh CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektide arengut, muid vähese CO2-heitega tehnoloogiaid ning meetmeid energiamahukates tööstusharudes ja -protsessides tekkivate CO2 heitkoguste vähendamiseks; teeb ettepaneku, et seda võiks rahastada saastekvootide müügist ELi heitkogustega kauplemise süsteemis; rõhutab, et see ei tohiks tekitada täiendavat nõudmist ELi eelarvele; möönab, et sellise fondi kasutamise tingimuste väljatöötamisel tuleb arvesse võtta NER300 rahastamismehhanismi piirangutest ja paindumatusest saadud kogemusi; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil uurida võimalust luua ELi tööstusinnovatsiooni investeerimisfond, eesmärgiga toetada innovatiivsete kliimahoidlike tehnoloogiate, sh CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektide arengut, muid vähese CO2-heitega tehnoloogiaid ning meetmeid energiamahukates tööstusharudes ja -protsessides tekkivate CO2 heitkoguste vähendamiseks; teeb ettepaneku, et seda võiks rahastada saastekvootide müügist ELi heitkogustega kauplemise süsteemis; rõhutab, et see ei tohiks tekitada täiendavat nõudmist ELi eelarvele; möönab, et sellise fondi kasutamise tingimuste väljatöötamisel tuleb arvesse võtta NER300 rahastamismehhanismi piirangutest ja paindumatusest saadud kogemusi;

| 11. | usub, et CO2 kogumise ja säilitamise poliitikat ja strateegiaid tuleks kujundada, tuginedes vaid kindlatele tõenditele nende kasuliku mõju kohta keskkonnale, ELi tööstuse stabiilsusele, tööhõivele ELis ja energiahindade taskukohasusele avalikkuse ja tööstuse jaoks; |
| --- | --- |

11.

usub, et CO2 kogumise ja säilitamise poliitikat ja strateegiaid tuleks kujundada, tuginedes vaid kindlatele tõenditele nende kasuliku mõju kohta keskkonnale, ELi tööstuse stabiilsusele, tööhõivele ELis ja energiahindade taskukohasusele avalikkuse ja tööstuse jaoks;

| 12. | usub, et pikema aja vältel peaksid CO2 kogumise ja säilitamise toetamiseks vajaminevad vahendid tulenema põhimõtteliselt vastavast CO2 hinnasignaalist; on seisukohal, et komisjonil tuleks hõlbustada võimalike variantide üle peetavat arutelu, viies läbi analüüsi süsteemide kohta, millega kohustatakse ostma süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise sertifikaate, mis tõendavad CO2-heidete vältimist nende säilitamise või töötlemise teel sellises koguses, mis vastab turule viidud fossiilkütustega kaasnevale CO2 heitkoguste hulgale; |
| --- | --- |

12.

usub, et pikema aja vältel peaksid CO2 kogumise ja säilitamise toetamiseks vajaminevad vahendid tulenema põhimõtteliselt vastavast CO2 hinnasignaalist; on seisukohal, et komisjonil tuleks hõlbustada võimalike variantide üle peetavat arutelu, viies läbi analüüsi süsteemide kohta, millega kohustatakse ostma süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise sertifikaate, mis tõendavad CO2-heidete vältimist nende säilitamise või töötlemise teel sellises koguses, mis vastab turule viidud fossiilkütustega kaasnevale CO2 heitkoguste hulgale;

| 13. | palub komisjonil koostada liikmesriikidele juhised erinevate rahaliste ja muude mehhanismide kohta, mida saaks kasutada CO2 kogumise ja säilitamise arendamise toetuseks ja intensiivistamiseks ning juurdepääsuks ELi eelarves sisalduvatele toetusfondidele; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil koostada liikmesriikidele juhised erinevate rahaliste ja muude mehhanismide kohta, mida saaks kasutada CO2 kogumise ja säilitamise arendamise toetuseks ja intensiivistamiseks ning juurdepääsuks ELi eelarves sisalduvatele toetusfondidele;

| 14. | märgib, et Euroopa Investeerimispank otsustas keelata laenu andmist selliste söeelektrijaamade ehitamiseks, mille heitkogused ületaksid 550 g CO2/kWh; rõhutab, et kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendamiseks puudub rahaline toetus, muutub rangete heitenormide kehtestamine äärmiselt oluliseks; |
| --- | --- |

14.

märgib, et Euroopa Investeerimispank otsustas keelata laenu andmist selliste söeelektrijaamade ehitamiseks, mille heitkogused ületaksid 550 g CO2/kWh; rõhutab, et kui süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendamiseks puudub rahaline toetus, muutub rangete heitenormide kehtestamine äärmiselt oluliseks;

| 15. | on arvamusel, et komisjon peaks kaaluma, kuidas saaks kasutada ELi söe ja terase teadusfondi, et toetada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ärikasutuse-eelset esitlemist nendes tööstussektorites; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et komisjon peaks kaaluma, kuidas saaks kasutada ELi söe ja terase teadusfondi, et toetada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ärikasutuse-eelset esitlemist nendes tööstussektorites;

| 16. | hindab Norra valitsuse julgustust CO2 kogumise ja säilitamise projektidele ELis ning avaldab soovi, et järgmise programmitöö perioodi läbirääkimistel taotletaks rahalist toetust CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektidele; |
| --- | --- |

16.

hindab Norra valitsuse julgustust CO2 kogumise ja säilitamise projektidele ELis ning avaldab soovi, et järgmise programmitöö perioodi läbirääkimistel taotletaks rahalist toetust CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojektidele;

| 17. | soovib, et komisjon annaks oma hinnangu Hispaania Ciudeni CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojekti vastuvõtmisest ja arendamisest saadavale kasule, mis on Euroopa sidumistehnoloogiate ja CO2 maismaal säilitamise katserajatisena saanud ligikaudu 100 miljonit eurot toetusraha ELi allikatest; |
| --- | --- |

17.

soovib, et komisjon annaks oma hinnangu Hispaania Ciudeni CO2 kogumise ja säilitamise juhtprojekti vastuvõtmisest ja arendamisest saadavale kasule, mis on Euroopa sidumistehnoloogiate ja CO2 maismaal säilitamise katserajatisena saanud ligikaudu 100 miljonit eurot toetusraha ELi allikatest;

Transport ja säilitamiskohad

| 18. | tunnistab, et on võimalik saavutada märkimisväärset rahalist kokkuhoidu, luues süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tööstusrajatiste klastreid, mis kasutavad ühiseid torujuhtmeid või muid süsinikdioksiidi transportimise süsteeme; on seisukohal, et üldiselt ei saa eeldada, et tehaste käitajad võtaksid arvesse muude rajatiste tulevasi vajadusi, ning et suuri investeeringuid, näiteks torujuhtmeid, mis kavakohaselt hakkavad transportima mitmest allikast pärinevat süsinikdioksiidi, võiks hakata rajama avaliku ja erasektori partnerluses; rõhutab, et liikmesriikidel, kes soovivad süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutusele võtta, võib olla vahetu roll süsinikdioksiidi kogumisel ja säilitamisel kasutatava transpordi tagamisel ja säilitamistaristu kättesaadavuse määramisel; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et on võimalik saavutada märkimisväärset rahalist kokkuhoidu, luues süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tööstusrajatiste klastreid, mis kasutavad ühiseid torujuhtmeid või muid süsinikdioksiidi transportimise süsteeme; on seisukohal, et üldiselt ei saa eeldada, et tehaste käitajad võtaksid arvesse muude rajatiste tulevasi vajadusi, ning et suuri investeeringuid, näiteks torujuhtmeid, mis kavakohaselt hakkavad transportima mitmest allikast pärinevat süsinikdioksiidi, võiks hakata rajama avaliku ja erasektori partnerluses; rõhutab, et liikmesriikidel, kes soovivad süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutusele võtta, võib olla vahetu roll süsinikdioksiidi kogumisel ja säilitamisel kasutatava transpordi tagamisel ja säilitamistaristu kättesaadavuse määramisel;

| 19. | nõuab tihedamat koostööd Ameerika Ühendriikide ja Kanadaga oskusteabe ja heade tavade vahetamise kaudu puhast energiat käsitleva Kanada–USA kahepoolse dialoogi raames CO2 kogumise ja säilitamise valdkonnas võetud meetmete kontekstis; |
| --- | --- |

19.

nõuab tihedamat koostööd Ameerika Ühendriikide ja Kanadaga oskusteabe ja heade tavade vahetamise kaudu puhast energiat käsitleva Kanada–USA kahepoolse dialoogi raames CO2 kogumise ja säilitamise valdkonnas võetud meetmete kontekstis;

| 20. | nõuab, et uusi vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiaid ei käsitletaks omavahel konkurentidena, vaid pigem üksteist täiendavatena; rõhutab, et nii taastuvenergia kui ka CO2 kogumine ja säilitamine täidavad ELi tulevases energiaallikate jaotuses olulist rolli ning et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendamine ei tohiks toimuda ELi kohustusliku eesmärgi täitmise arvel arendada taastuvenergiaallikaid; nõuab, et 2030. aasta energia- ja kliimaraamistikus tehtaks ettepanekuid meetmete võtmiseks mõlema tehnoloogia kasutamise edendamiseks; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et uusi vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiaid ei käsitletaks omavahel konkurentidena, vaid pigem üksteist täiendavatena; rõhutab, et nii taastuvenergia kui ka CO2 kogumine ja säilitamine täidavad ELi tulevases energiaallikate jaotuses olulist rolli ning et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendamine ei tohiks toimuda ELi kohustusliku eesmärgi täitmise arvel arendada taastuvenergiaallikaid; nõuab, et 2030. aasta energia- ja kliimaraamistikus tehtaks ettepanekuid meetmete võtmiseks mõlema tehnoloogia kasutamise edendamiseks;

| 21. | märgib, et Euroopa geoloogiline mitmekesisus võib pakkuda rohkelt potentsiaalseid suurte CO2 koguste püsiva sidumise kohti, näiteks Põhjamere aluspõhi, eemal inimasustusest; pooldab ELi meetmete ja rahaliste vahendite kasutamist säilitamiskoha kirjelduse ühtse määratluse kehtestamiseks, Euroopas asuvate sobivate säilitamisasukohtade kindlakstegemiseks, näidisprojektide väljatöötamiseks ja äriotstarbelise säilitamise kohtade ettevalmistamiseks huvitatud liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

21.

märgib, et Euroopa geoloogiline mitmekesisus võib pakkuda rohkelt potentsiaalseid suurte CO2 koguste püsiva sidumise kohti, näiteks Põhjamere aluspõhi, eemal inimasustusest; pooldab ELi meetmete ja rahaliste vahendite kasutamist säilitamiskoha kirjelduse ühtse määratluse kehtestamiseks, Euroopas asuvate sobivate säilitamisasukohtade kindlakstegemiseks, näidisprojektide väljatöötamiseks ja äriotstarbelise säilitamise kohtade ettevalmistamiseks huvitatud liikmesriikide territooriumil;

| 22. | palub komisjonil edendada CO2 potentsiaalsete säilitamiskohtade Euroopa atlase väljaandmist; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil edendada CO2 potentsiaalsete säilitamiskohtade Euroopa atlase väljaandmist;

| 23. | möönab, et Londoni protokolli artiklit 6 on muudetud, nii et see ei takista enam sidumiseks mõeldud süsihappegaasi piiriülest transporti; märgib siiski, et selle muudatuse ratifitseerimine võib võtta mitu aastat; kutsub komisjoni üles selgitama, kas on asjaolusid, mille korral ta lubab sidumise eesmärgil toimuvat CO2 piiriülest transporti enne Londoni protokolli ratifitseerimist; |
| --- | --- |

23.

möönab, et Londoni protokolli artiklit 6 on muudetud, nii et see ei takista enam sidumiseks mõeldud süsihappegaasi piiriülest transporti; märgib siiski, et selle muudatuse ratifitseerimine võib võtta mitu aastat; kutsub komisjoni üles selgitama, kas on asjaolusid, mille korral ta lubab sidumise eesmärgil toimuvat CO2 piiriülest transporti enne Londoni protokolli ratifitseerimist;

Säilitamiskohustused

| 24. | märgib mõnede potentsiaalsete süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendajate muret selle pärast, et neile pandud kohustused ja nõuded süsinikdioksiidi geoloogiliseks säilitamiseks liikmesriikide poolt heakskiidetud kohtades on ülemäärased ja kvantifitseerimatud; tuletab siiski meelde süsinikdioksiidi geoloogilise säilitamise direktiivis sätestatud eeskirju, mis käsitlevad vastutust CO2 säilitamise eest ja säilitamisloa omajate kohustusi; |
| --- | --- |

24.

märgib mõnede potentsiaalsete süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arendajate muret selle pärast, et neile pandud kohustused ja nõuded süsinikdioksiidi geoloogiliseks säilitamiseks liikmesriikide poolt heakskiidetud kohtades on ülemäärased ja kvantifitseerimatud; tuletab siiski meelde süsinikdioksiidi geoloogilise säilitamise direktiivis sätestatud eeskirju, mis käsitlevad vastutust CO2 säilitamise eest ja säilitamisloa omajate kohustusi;

| 25. | nõustub täielikult sellega, et tuleb vältida juhuslikke CO2 lekkeid säilitamiskohast ning kaitsta projekti keskkonnaalast terviklikkust kooskõlas süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi artikliga 1; kutsub komisjoni üles andma juhiseid seoses sellega, millises ulatuses tuleks vastavuskorra üksikasjad eelnevalt kindlaks määrata läbirääkimiste teel võimalike käitajate ja asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

25.

nõustub täielikult sellega, et tuleb vältida juhuslikke CO2 lekkeid säilitamiskohast ning kaitsta projekti keskkonnaalast terviklikkust kooskõlas süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi artikliga 1; kutsub komisjoni üles andma juhiseid seoses sellega, millises ulatuses tuleks vastavuskorra üksikasjad eelnevalt kindlaks määrata läbirääkimiste teel võimalike käitajate ja asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| 26. | juhib tähelepanu asjaolule, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiiv võimaldab liikmesriikidel olla väga paindlikud rahalise tagatise määramisel, mida süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise käitajatelt küsida, ja ajavahemiku määramisel, mille möödumisel antakse vastutus suletud säilitamiskoha eest üle pädevale asutusele; soovitab liikmesriikidel, kes püüavad toetada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arengut, käituda ettevõtlikumalt ja võtta enda kanda senisest suurem osa vastutusest; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu asjaolule, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiiv võimaldab liikmesriikidel olla väga paindlikud rahalise tagatise määramisel, mida süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise käitajatelt küsida, ja ajavahemiku määramisel, mille möödumisel antakse vastutus suletud säilitamiskoha eest üle pädevale asutusele; soovitab liikmesriikidel, kes püüavad toetada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arengut, käituda ettevõtlikumalt ja võtta enda kanda senisest suurem osa vastutusest;

| 27. | kutsub komisjoni üles nende punktide selgitamiseks vaatama läbi oma süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi juhenddokumente; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles nende punktide selgitamiseks vaatama läbi oma süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi juhenddokumente;

| 28. | on seisukohal, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi nõue, mille kohaselt CO2 lekkimise korral peavad käitajad saastekvoodid tagastama, ei võta arvesse vajaminevaid kulukaid parandusmeetmeid; avaldab kartust, et see kohustus püstitab veel ühe tõkke süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arengu teele; palub, et komisjon teeks süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi hindamisel ettepaneku see nõue läbi vaadata; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi nõue, mille kohaselt CO2 lekkimise korral peavad käitajad saastekvoodid tagastama, ei võta arvesse vajaminevaid kulukaid parandusmeetmeid; avaldab kartust, et see kohustus püstitab veel ühe tõkke süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise arengu teele; palub, et komisjon teeks süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi hindamisel ettepaneku see nõue läbi vaadata;

Kogumis- ja säilitamisvalmidus

| 29. | väidab kindlalt, et investeerimine tõenäoliselt suurte CO2 heitkogustega elektrijaamadesse või tööstusrajatistesse ei ole enam vastuvõetav, kui ei hoolitseta heite vähendamise eest tulevikus; |
| --- | --- |

29.

väidab kindlalt, et investeerimine tõenäoliselt suurte CO2 heitkogustega elektrijaamadesse või tööstusrajatistesse ei ole enam vastuvõetav, kui ei hoolitseta heite vähendamise eest tulevikus;

| 30. | rõhutab, et Eurobaromeetri uuringu kohaselt ei ole Euroopa elanikud enamasti süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest teadlikud, kuid et teadlikud elanikud suurema tõenäosusega toetavad seda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama teabevahetust, et tõsta üldsuse teadlikkust süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest, ning usub, et laiem arusaamine sellest on üldsuse toetuse saavutamiseks ja seega süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtuks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et Eurobaromeetri uuringu kohaselt ei ole Euroopa elanikud enamasti süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest teadlikud, kuid et teadlikud elanikud suurema tõenäosusega toetavad seda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama teabevahetust, et tõsta üldsuse teadlikkust süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest, ning usub, et laiem arusaamine sellest on üldsuse toetuse saavutamiseks ja seega süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutuselevõtuks äärmiselt oluline;

| 31. | märgib, et liikmesriigid tohivad eri viisidel hinnata süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi sätteid, millega nõutakse kogumis-, transpordi- ja säilitusvõimsuse hindamist enne elektrijaamale tegevusloa andmist; |
| --- | --- |

31.

märgib, et liikmesriigid tohivad eri viisidel hinnata süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivi sätteid, millega nõutakse kogumis-, transpordi- ja säilitusvõimsuse hindamist enne elektrijaamale tegevusloa andmist;

| 32. | palub komisjonil soovitada, et liikmesriikides, kes on otsustanud kasutada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiat, võiks ehitamise eeltingimuseks olla piisavate ettevalmistuste tegemine süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rakendamiseks või muude CO2-heitmete märkimisväärse vähendamise meetmed kõigis uutes fossiilkütusel töötavates elektrijaamades ja heitkoguste kõrge tasemega tööstusrajatistes, mis on kokkulepitust suuremad, välja arvatud juhul, kui tegu on elektrienergia nõudluse koormusjuhtimise seadmetega või kui liikmesriik on täitnud õigusaktidest tuleneva nõude esitada tegevuskava selle kohta, kuidas ta saavutab 2050. aasta CO2 heitkoguste vähendamise eesmärgi ilma süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutamata; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil soovitada, et liikmesriikides, kes on otsustanud kasutada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiat, võiks ehitamise eeltingimuseks olla piisavate ettevalmistuste tegemine süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rakendamiseks või muude CO2-heitmete märkimisväärse vähendamise meetmed kõigis uutes fossiilkütusel töötavates elektrijaamades ja heitkoguste kõrge tasemega tööstusrajatistes, mis on kokkulepitust suuremad, välja arvatud juhul, kui tegu on elektrienergia nõudluse koormusjuhtimise seadmetega või kui liikmesriik on täitnud õigusaktidest tuleneva nõude esitada tegevuskava selle kohta, kuidas ta saavutab 2050. aasta CO2 heitkoguste vähendamise eesmärgi ilma süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutamata;

| 33. | palub komisjonil teha analüüs ja esitada aruanne selle kohta, missugusel tasemel tuleb süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine teatavateks põhikuupäevadeks, nt 2030. aastaks kasutusele võtta, et see aitaks märkimisväärselt kaasa 2050. aasta heite vähendamise eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil teha analüüs ja esitada aruanne selle kohta, missugusel tasemel tuleb süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine teatavateks põhikuupäevadeks, nt 2030. aastaks kasutusele võtta, et see aitaks märkimisväärselt kaasa 2050. aasta heite vähendamise eesmärkide saavutamisele;

Süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine

| 34. | tervitab mitmesuguseid algatusi CO2 kasutuselevõtu kohta, millega vähendatakse üldist CO2-heite eraldumist atmosfääri ja luuakse alternatiivseid tooteid, näiteks säästvaid sõidukikütuseid; nõuab, et komisjon annaks viivitamata oma hinnangu CO2 kasutuspotentsiaalile nafta ja gaasi turvalise taaskasutuse suurendamiseks ELis; |
| --- | --- |

34.

tervitab mitmesuguseid algatusi CO2 kasutuselevõtu kohta, millega vähendatakse üldist CO2-heite eraldumist atmosfääri ja luuakse alternatiivseid tooteid, näiteks säästvaid sõidukikütuseid; nõuab, et komisjon annaks viivitamata oma hinnangu CO2 kasutuspotentsiaalile nafta ja gaasi turvalise taaskasutuse suurendamiseks ELis;

o

o o

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 114.

(2)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 75.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/14

---

P7_TA(2014)0010

E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon e-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava ja innovatiivse tervishoiu kohta 21. sajandil (2013/2061(INI))

(2016/C 482/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatist „E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil“ (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatist „E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil“ (COM(2012)0736),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2004. aasta teatist „E-tervishoid – Euroopa kodanike tervishoiu parandamine: Euroopa tegevuskava e-tervishoiu valdkonnas“ (COM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2004. aasta teatist „E-tervishoid – Euroopa kodanike tervishoiu parandamine: Euroopa tegevuskava e-tervishoiu valdkonnas“ (COM(2004)0356),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta soovitust digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime kohta (2008/594/EÜ), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta soovitust digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime kohta (2008/594/EÜ),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist telemeditsiini kohta nii patsientide, tervishoiusüsteemi kui ka kogu ühiskonna hüvanguks (COM(2008)0689), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist telemeditsiini kohta nii patsientide, tervishoiusüsteemi kui ka kogu ühiskonna hüvanguks (COM(2008)0689),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius,

| — | võttes arvesse komisjoni 2011. aasta jaanuari e-tervise strateegiate aruannet „Euroopa riigid teel riiklike e-tervise infrastruktuuride poole“ („European countries on their journey towards national eHealth infrastructures“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2011. aasta jaanuari e-tervise strateegiate aruannet „Euroopa riigid teel riiklike e-tervise infrastruktuuride poole“ („European countries on their journey towards national eHealth infrastructures“) (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0443/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0443/2013),

| A. | arvestades, et kvaliteetse tervishoiu universaalteenuse kättesaadavus võrdsetel tingimustel on rahvusvaheliselt tunnustatud põhiõigus, eelkõige ELis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kvaliteetse tervishoiu universaalteenuse kättesaadavus võrdsetel tingimustel on rahvusvaheliselt tunnustatud põhiõigus, eelkõige ELis;

| B. | arvestades, et paljudel juhtudel on juurdepääs tervishoiusüsteemile pärsitud kas rahaliste või piirkondlike piirangute (näiteks hõredalt asustatud piirkondades) tulemusel, ning e-tervise süsteemidel võib olla tervishoius esinevate ebavõrdsuste parandamisel oluline roll; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljudel juhtudel on juurdepääs tervishoiusüsteemile pärsitud kas rahaliste või piirkondlike piirangute (näiteks hõredalt asustatud piirkondades) tulemusel, ning e-tervise süsteemidel võib olla tervishoius esinevate ebavõrdsuste parandamisel oluline roll;

| C. | arvestades, et patsientide usaldus neile pakutavate tervishoiuteenuste vastu on hädavajalik kvaliteetse tervishoiu tagamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et patsientide usaldus neile pakutavate tervishoiuteenuste vastu on hädavajalik kvaliteetse tervishoiu tagamiseks;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liidu meetmed peavad täiendama liikmesriikide poliitikat ning olema suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liidu meetmed peavad täiendama liikmesriikide poliitikat ning olema suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele;

| E. | arvestades seetõttu, et liidu tegevus e-tervise valdkonnas seisneb kõigi kohaliku, piirkondliku või riigi tasandi pädevate asutuste abistamises nende vastavate jõupingutuste kooskõlastamisel riiklikul ja piiriülesel tasandil ning nende toetamises sellistes valdkondades, kus ELi sekkumine võib anda lisandväärtust, kuna eesmärk on parandada kodanike elukvaliteeti; |
| --- | --- |

E.

arvestades seetõttu, et liidu tegevus e-tervise valdkonnas seisneb kõigi kohaliku, piirkondliku või riigi tasandi pädevate asutuste abistamises nende vastavate jõupingutuste kooskõlastamisel riiklikul ja piiriülesel tasandil ning nende toetamises sellistes valdkondades, kus ELi sekkumine võib anda lisandväärtust, kuna eesmärk on parandada kodanike elukvaliteeti;

| F. | arvestades, et majanduslangus toob kaasa kärped riikide tervishoiueelarves, mis tähendab, et tuleb leida lahendused, et suurendada tervishoiusüsteemide tõhusust ja tagada seeläbi nende jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majanduslangus toob kaasa kärped riikide tervishoiueelarves, mis tähendab, et tuleb leida lahendused, et suurendada tervishoiusüsteemide tõhusust ja tagada seeläbi nende jätkusuutlikkus;

| G. | arvestades, et e-tervis peaks olema tasuv ja tõhus viis osutada patsientidele tervishoiuteenuseid, võttes eesmärgiks nende ravikulude vähendamise, koormamata liigselt kehtivaid riiklikke tervishoiusüsteeme; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et e-tervis peaks olema tasuv ja tõhus viis osutada patsientidele tervishoiuteenuseid, võttes eesmärgiks nende ravikulude vähendamise, koormamata liigselt kehtivaid riiklikke tervishoiusüsteeme;

| H. | arvestades, et kui e-tervise teenuste laiendamisel ei parandata kiire internetiühenduse kättesaadavust, põhjustab digitaalsest lõhest tulenev ebavõrdsus ka ebavõrdsusi tervishoius; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kui e-tervise teenuste laiendamisel ei parandata kiire internetiühenduse kättesaadavust, põhjustab digitaalsest lõhest tulenev ebavõrdsus ka ebavõrdsusi tervishoius;

| I. | arvestades, et liikmesriikide erinevad organisatsioonilised ja kultuurilised rõhuasetused tervishoiuteenuste osutamisel on väga väärtuslikud, eelkõige innovatsiooni ergutamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriikide erinevad organisatsioonilised ja kultuurilised rõhuasetused tervishoiuteenuste osutamisel on väga väärtuslikud, eelkõige innovatsiooni ergutamiseks;

| J. | arvestades, et seisame silmitsi mitme piiriülese terviseprobleemiga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et seisame silmitsi mitme piiriülese terviseprobleemiga;

| K. | arvestades, et suureneb kodanike liikuvus oma riigi tervishoiusüsteemides, ja arvestades, et praegu on olukord, et mõned patsiendid saavad ravi väljaspool oma asukohariiki, rohkem levinud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suureneb kodanike liikuvus oma riigi tervishoiusüsteemides, ja arvestades, et praegu on olukord, et mõned patsiendid saavad ravi väljaspool oma asukohariiki, rohkem levinud;

| L. | arvestades, et patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et liidu meetmed ei mõjuta liikmesriikide õigusnorme keelte kasutamise kohta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et liidu meetmed ei mõjuta liikmesriikide õigusnorme keelte kasutamise kohta;

| M. | arvestades, et patsientidele toob vähe kasu kliiniliste uuringute tarbetu kordamine, kui nende tulemused on patsientide terviseandmetes juba olemas ning kui neile pääsevad ligi patsienti erinevates kohtades ravivad tervishoiutöötajad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et patsientidele toob vähe kasu kliiniliste uuringute tarbetu kordamine, kui nende tulemused on patsientide terviseandmetes juba olemas ning kui neile pääsevad ligi patsienti erinevates kohtades ravivad tervishoiutöötajad;

| N. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) on nii palju edasi arenenud, et seda saab kohaldada ka e-tervise süsteemide puhul, ning arvestades, et seda on edukalt tehtud erinevates liikmesriikides ja riikides üle kogu maailma, tuues palju kasu riikide tasandil, eelkõige, kui on võimalus tõhustada patsiendi ohutust, lihtsustada holistilist lähenemisviisi patsientide ravimisel, toetades personaalmeditsiini edasiarendamist ning tervishoiusüsteemide tõhususe ja niiviisi ka jätkusuutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) on nii palju edasi arenenud, et seda saab kohaldada ka e-tervise süsteemide puhul, ning arvestades, et seda on edukalt tehtud erinevates liikmesriikides ja riikides üle kogu maailma, tuues palju kasu riikide tasandil, eelkõige, kui on võimalus tõhustada patsiendi ohutust, lihtsustada holistilist lähenemisviisi patsientide ravimisel, toetades personaalmeditsiini edasiarendamist ning tervishoiusüsteemide tõhususe ja niiviisi ka jätkusuutlikkuse suurendamist;

| O. | arvestades siiski, et tarvis on täiendavaid investeeringuid teadus-, arendus-, hindamis- ja järelevalvetegevusse, et e-tervise süsteemid (sealhulgas mobiilirakendused) annaksid häid tulemusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades siiski, et tarvis on täiendavaid investeeringuid teadus-, arendus-, hindamis- ja järelevalvetegevusse, et e-tervise süsteemid (sealhulgas mobiilirakendused) annaksid häid tulemusi;

| P. | arvestades vajadust koostööks IKT spetsialistide, tarbijate, patsientide, mitteametlike hooldajate, tervishoiutöötajate üldiselt ja eelkõige arstide, samuti riiklike tervishoiuasutuste vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades vajadust koostööks IKT spetsialistide, tarbijate, patsientide, mitteametlike hooldajate, tervishoiutöötajate üldiselt ja eelkõige arstide, samuti riiklike tervishoiuasutuste vahel;

| Q. | arvestades, et edukad e-tervise algatused ja projektid, nagu epSOS või „Virtuaalne füsioloogiline inimene“, on tõestanud e-tervise lahenduste suurt väärtust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et edukad e-tervise algatused ja projektid, nagu epSOS või „Virtuaalne füsioloogiline inimene“, on tõestanud e-tervise lahenduste suurt väärtust;

| R. | arvestades, et oluliseks tuleks pidada andmebaase (nagu pilvandmetöötlus) ning seda, kus ja kuidas neid hoitakse, ning arvestades, et selliste andmebaaside turvalisus peab olema esmatähtis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et oluliseks tuleks pidada andmebaase (nagu pilvandmetöötlus) ning seda, kus ja kuidas neid hoitakse, ning arvestades, et selliste andmebaaside turvalisus peab olema esmatähtis;

| S. | arvestades, et esmatähtsaks tuleks pidada e-tervisega seotud õigus- ja andmekaitseküsimusi ning kuna patsientide terviseandmed on erakordselt tundlikud, tuleb andmekaitse viia tasakaalu andmete kättesaadavusega ning luua selgus vastutuse osas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et esmatähtsaks tuleks pidada e-tervisega seotud õigus- ja andmekaitseküsimusi ning kuna patsientide terviseandmed on erakordselt tundlikud, tuleb andmekaitse viia tasakaalu andmete kättesaadavusega ning luua selgus vastutuse osas;

| T. | arvestades, et kõigis liikmesriikides on tarvis e-tervise valdkonna reguleerivat raamistikku; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kõigis liikmesriikides on tarvis e-tervise valdkonna reguleerivat raamistikku;

| U. | arvestades, et tarvis on tervishoiutöötajatele kohaldatavaid ELi suuniseid selle kohta, kuidas kasutada õigesti patsientide andmeid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tarvis on tervishoiutöötajatele kohaldatavaid ELi suuniseid selle kohta, kuidas kasutada õigesti patsientide andmeid;

| V. | arvestades, et e-tervise süsteemide väljatöötamisel tuleb toetada kogu ELis kehtivate standardite kasutamist ning muuta viimased erinevates liikmesriikides koostalitlusvõimeliseks, et tagada nende tõhusus piiriüleselt kogu Euroopas ning samas ka standardiseerimismeetmete koostoime, ning hoida ära ühe osalise monopoliseerumine; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et e-tervise süsteemide väljatöötamisel tuleb toetada kogu ELis kehtivate standardite kasutamist ning muuta viimased erinevates liikmesriikides koostalitlusvõimeliseks, et tagada nende tõhusus piiriüleselt kogu Euroopas ning samas ka standardiseerimismeetmete koostoime, ning hoida ära ühe osalise monopoliseerumine;

| W. | arvestades, et kõigil kodanikel ja tervishoiutöötajatel ei ole IT-vahendite kasutamise võimalust ega vajalikke oskusi selleks, et nad saaksid kasutada e-tervise teenuseid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kõigil kodanikel ja tervishoiutöötajatel ei ole IT-vahendite kasutamise võimalust ega vajalikke oskusi selleks, et nad saaksid kasutada e-tervise teenuseid;

| X. | arvestades, et selle tagajärjel ning selleks, et anda kõikidele osalejatele vajalikud teadmised ja oskused e-tervises osalemiseks,






  — | tuleks tervishoiutöötajatele pakkuda kutseõpet (sealhulgas pideva ametialase arengu osana) tervishoiusüsteemides kohaldatavate IKT kasutamisel, ning; |
| --- | --- | --- |

X.

arvestades, et selle tagajärjel ning selleks, et anda kõikidele osalejatele vajalikud teadmised ja oskused e-tervises osalemiseks,

—

tuleks tervishoiutöötajatele pakkuda kutseõpet (sealhulgas pideva ametialase arengu osana) tervishoiusüsteemides kohaldatavate IKT kasutamisel, ning;

| — | tuleks patsientidele ja mitteametlikele hooldajatele tagada abi IKT kasutamisel tervishoiusüsteemides; |
| --- | --- |

—

tuleks patsientidele ja mitteametlikele hooldajatele tagada abi IKT kasutamisel tervishoiusüsteemides;

| Y. | arvestades, et kuna naised elavad kauem ning on teatavatele haigustele vastuvõtlikumad, põevad nad meestest sagedamini kroonilisi ja invaliidsust põhjustavaid haigusi; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kuna naised elavad kauem ning on teatavatele haigustele vastuvõtlikumad, põevad nad meestest sagedamini kroonilisi ja invaliidsust põhjustavaid haigusi;

| Z. | arvestades, et krooniliselt haigete patsientide puhul tuleb kasutada multidistsiplinaarset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et krooniliselt haigete patsientide puhul tuleb kasutada multidistsiplinaarset lähenemisviisi;

| AA. | arvestades, et e-tervise lahendustel on potentsiaal suurendada patsientide – eriti krooniliselt haigete patsientide – heaolu, sest neid on lihtsam ravida kodus; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et e-tervise lahendustel on potentsiaal suurendada patsientide – eriti krooniliselt haigete patsientide – heaolu, sest neid on lihtsam ravida kodus;

| 1. | kiidab heaks komisjoni teatise „E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil“, millega ajakohastatakse 2004. aastal vastu võetud e-tervise tegevuskava lisameetmetega, eriti tervishoiuteenuste kättesaadavuse parandamise, tervishoiukulude vähendamise ja Euroopa kodanikele suurema võrdsuse tagamise osas; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks tööd, et saavutada e-tervise üldine kasutuselevõtmine terves ELis; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni teatise „E-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava: innovatiivne tervishoid 21. sajandil“, millega ajakohastatakse 2004. aastal vastu võetud e-tervise tegevuskava lisameetmetega, eriti tervishoiuteenuste kättesaadavuse parandamise, tervishoiukulude vähendamise ja Euroopa kodanikele suurema võrdsuse tagamise osas; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks tööd, et saavutada e-tervise üldine kasutuselevõtmine terves ELis;

| 2. | on seisukohal, et vaatamata oma puudustele, on e-tervisel suur potentsiaal ja see võib tuua kasu tervishoiutöötajatele, patsientidele ja mitteametlikele hooldajatele ning ka pädevatele ametiasutustele; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et vaatamata oma puudustele, on e-tervisel suur potentsiaal ja see võib tuua kasu tervishoiutöötajatele, patsientidele ja mitteametlikele hooldajatele ning ka pädevatele ametiasutustele;

| 3. | juhib tähelepanu e-tervise rakenduste võimalustele, et kohaldada detsentraliseeritud tervishoiupoliitikat piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kohandada tervishoiupoliitikat kohalike vajaduste ja erinevustega; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu e-tervise rakenduste võimalustele, et kohaldada detsentraliseeritud tervishoiupoliitikat piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kohandada tervishoiupoliitikat kohalike vajaduste ja erinevustega;

| 4. | on seisukohal, et avalike, reaalajas esitatavate andmete kasutamiseks vajalike vahendite pakkumine võimaldab saavutada paremat riski-kasu suhte mõistmist, kõrvalnähtude prognoosimist ning tervisetehnoloogia hindamise tõhususe paranemist; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et avalike, reaalajas esitatavate andmete kasutamiseks vajalike vahendite pakkumine võimaldab saavutada paremat riski-kasu suhte mõistmist, kõrvalnähtude prognoosimist ning tervisetehnoloogia hindamise tõhususe paranemist;

| 5. | rõhutab, et e-tervise rakendused peavad olema kõigile kättesaadavad ning kõigi toote- või tarkvararakenduste arendamisel peaks kättesaadavus olema kohustuslik tingimus, et vältida kättesaadavusega seotud ebavõrdsust; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et e-tervise rakendused peavad olema kõigile kättesaadavad ning kõigi toote- või tarkvararakenduste arendamisel peaks kättesaadavus olema kohustuslik tingimus, et vältida kättesaadavusega seotud ebavõrdsust;

| 6. | teeb ettepaneku, et tuleks võtta vajalikke meetmeid digitaalse lõhe kõrvaldamiseks liikmesriikide eri piirkondade vahel ning tagada, et juurdepääs e-tervise teenustele ja nende kasutamine ei tooks kaasa sotsiaalset või piirkondadevahelist ebavõrdsust, et nendest saaksid võrdselt kasu kõik ELi kodanikud, jõudes ka selliste patsientideni, kes ei oska kasutada IKTd ning ka nendeni, keda riigi tervishoiusüsteemid muidu ei teeninda või teenindavad liiga vähe; |
| --- | --- |

6.

teeb ettepaneku, et tuleks võtta vajalikke meetmeid digitaalse lõhe kõrvaldamiseks liikmesriikide eri piirkondade vahel ning tagada, et juurdepääs e-tervise teenustele ja nende kasutamine ei tooks kaasa sotsiaalset või piirkondadevahelist ebavõrdsust, et nendest saaksid võrdselt kasu kõik ELi kodanikud, jõudes ka selliste patsientideni, kes ei oska kasutada IKTd ning ka nendeni, keda riigi tervishoiusüsteemid muidu ei teeninda või teenindavad liiga vähe;

| 7. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid naistele võrdse juurdepääsu e-tervise valdkonnas mitte üksnes patsientidena vaid ka (kutseliste või vabatahtlike) hooldajatena, IKT spetsialistide ning poliitiliste otsustajatena; juhib tähelepanu asjaolule, et naised osalevad tervishoiusektori kõikidel tasemetel kogu oma elu jooksul; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid naistele võrdse juurdepääsu e-tervise valdkonnas mitte üksnes patsientidena vaid ka (kutseliste või vabatahtlike) hooldajatena, IKT spetsialistide ning poliitiliste otsustajatena; juhib tähelepanu asjaolule, et naised osalevad tervishoiusektori kõikidel tasemetel kogu oma elu jooksul;

| 8. | kutsub komisjoni üles toetama ja edendama e-tervise teenuseid, mis on mõeldud (mitteametlikult) hooldaja ülesandeid täitvale pereliikmetele, et neid toetada tihtipeale raskes hooldamise töös ning võimaldada neil pakkuda parimat hooldust; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles toetama ja edendama e-tervise teenuseid, mis on mõeldud (mitteametlikult) hooldaja ülesandeid täitvale pereliikmetele, et neid toetada tihtipeale raskes hooldamise töös ning võimaldada neil pakkuda parimat hooldust;

| 9. | rõhutab, et väga oluline on nn e-tervise kultuuri loomine tervishoiutöötajate poolt, nagu ka selliste tingimuste loomine, mis suurendab patsientide mõjuvõimu ja usaldust e-tervise vastu; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et väga oluline on nn e-tervise kultuuri loomine tervishoiutöötajate poolt, nagu ka selliste tingimuste loomine, mis suurendab patsientide mõjuvõimu ja usaldust e-tervise vastu;

| 10. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on tervishoiutöötajate ning patsientide ja patsientide organisatsioonide rolli tugevdamine e-tervise tegevuskava väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab sellega seoses, kui oluline on tervishoiutöötajate ning patsientide ja patsientide organisatsioonide rolli tugevdamine e-tervise tegevuskava väljatöötamisel ja rakendamisel;

| 11. | rõhutab eriti vajadust tagada patsientidele võimalus konsulteerida ja kasutada enda tervist puudutavat teavet, ning palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel tagada patsientide tervishoiualane kirjaoskus, et tagada e-tervise vahendite tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

11.

rõhutab eriti vajadust tagada patsientidele võimalus konsulteerida ja kasutada enda tervist puudutavat teavet, ning palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel tagada patsientide tervishoiualane kirjaoskus, et tagada e-tervise vahendite tõhus rakendamine;

| 12. | palub, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid erilist tähelepanu digitaalsele kirjaoskusele ning tehnilisele koolitusele, et tagada e-tervise valdkonna vahendite, eelkõige telemeditsiini tõeliselt tõhus rakendamine ning nende kättesaadavus kogu elanikkonna hulgas; |
| --- | --- |

12.

palub, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid erilist tähelepanu digitaalsele kirjaoskusele ning tehnilisele koolitusele, et tagada e-tervise valdkonna vahendite, eelkõige telemeditsiini tõeliselt tõhus rakendamine ning nende kättesaadavus kogu elanikkonna hulgas;

| 13. | peab eelkõige praegust liidu konkurentsivõime kriisi arvestades sügavalt kahetsusväärseks asjaolu, et plaanitakse kärpida Euroopa ühendamise rahastu toetusi lairibaühendusele ja digitaalsetele teenustele; loodab, et selle valdkonna rahastamist jätkatakse raamprogrammi „Horisont 2020“ raames; julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama e-tervise rahastamiseks tulemuslikult ELi vahendeid, vähendamata seejuures traditsiooniliste tervishoiuteenuste rahastamist või näiteks sulgemata kogukonna omandis olevaid haiglaid, ning jagama tervisealaseid teadmisi; |
| --- | --- |

13.

peab eelkõige praegust liidu konkurentsivõime kriisi arvestades sügavalt kahetsusväärseks asjaolu, et plaanitakse kärpida Euroopa ühendamise rahastu toetusi lairibaühendusele ja digitaalsetele teenustele; loodab, et selle valdkonna rahastamist jätkatakse raamprogrammi „Horisont 2020“ raames; julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama e-tervise rahastamiseks tulemuslikult ELi vahendeid, vähendamata seejuures traditsiooniliste tervishoiuteenuste rahastamist või näiteks sulgemata kogukonna omandis olevaid haiglaid, ning jagama tervisealaseid teadmisi;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid eraldaksid vajalikud majanduslikud, materiaalsed vahendid ja inimressursid tagamaks, et e-tervise teenuste kättesaadavus ja kasutamine ei suurendaks juba olemasolevat piirkondadevahelist ebavõrdsust IKT-teenuste kättesaadavuses; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid eraldaksid vajalikud majanduslikud, materiaalsed vahendid ja inimressursid tagamaks, et e-tervise teenuste kättesaadavus ja kasutamine ei suurendaks juba olemasolevat piirkondadevahelist ebavõrdsust IKT-teenuste kättesaadavuses;

| 15. | nõuab, et eelkõige liikmesriikide pädevad ametiasutused kasutaksid täiel määral ELi struktuurifonde, et parandada internetiühendust ja vähendada digitaalset lõhet; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et eelkõige liikmesriikide pädevad ametiasutused kasutaksid täiel määral ELi struktuurifonde, et parandada internetiühendust ja vähendada digitaalset lõhet;

| 16. | kutsub komisjoni üles toetama neid pingutusi digitaalarengu tegevuskava kaudu, lihtsustada kõnealuseks otstarbeks eraldatud vahendite kasutamist, tagades samas vahendite eraldamise kohta selged suunised, et toetada otseselt IKT- ja tervishoiusektorit, ning tegema telekommunikatsioonivõrgu operaatoritega suuremat koostööd lairibataristu kaardistamise edendamiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles toetama neid pingutusi digitaalarengu tegevuskava kaudu, lihtsustada kõnealuseks otstarbeks eraldatud vahendite kasutamist, tagades samas vahendite eraldamise kohta selged suunised, et toetada otseselt IKT- ja tervishoiusektorit, ning tegema telekommunikatsioonivõrgu operaatoritega suuremat koostööd lairibataristu kaardistamise edendamiseks;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja uusi e-tervise abivahendeid, mis on kättesaadavad ja kasutajasõbralikud eakate ja puudega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja uusi e-tervise abivahendeid, mis on kättesaadavad ja kasutajasõbralikud eakate ja puudega inimeste jaoks;

| 18. | kutsub komisjoni üles toetama e-tervise lahenduste pakkumist üksikutele naistele, mitte ainult kõrvalistes piirkondades elavatele naistele, vaid ka kodustele naistele, kellel puuduvad liikumisvõimalused ja/või (sotsiaalne) tugivõrgustik tervise ja heaolu hoidmiseks; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles toetama e-tervise lahenduste pakkumist üksikutele naistele, mitte ainult kõrvalistes piirkondades elavatele naistele, vaid ka kodustele naistele, kellel puuduvad liikumisvõimalused ja/või (sotsiaalne) tugivõrgustik tervise ja heaolu hoidmiseks;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike täitma olulist osa eri sidusrühmade kokkutoomisel, et jagada kogemusi ja häid tavasid; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike täitma olulist osa eri sidusrühmade kokkutoomisel, et jagada kogemusi ja häid tavasid;

| 20. | nõuab neid kaalutlusi silmas pidades, et loodaks platvorm teadusuuringute valdkonnas patsientide, akadeemiliste ringkondade, tööstuse ja spetsialistide koostööks, et tagada tõhus ja kõikehõlmav e-tervise poliitika; |
| --- | --- |

20.

nõuab neid kaalutlusi silmas pidades, et loodaks platvorm teadusuuringute valdkonnas patsientide, akadeemiliste ringkondade, tööstuse ja spetsialistide koostööks, et tagada tõhus ja kõikehõlmav e-tervise poliitika;

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et e-tervise rakenduste väljatöötamiseks, sealhulgas terviseandmete kasutamine ja uuesti kasutamine, on vaja konfidentsiaalsust, andmekaitset, vastutust ja hüvitisi hõlmavaid meetmeid, et tagada tundlike andmete kaitse häkkimise, ebaseadusliku müügi või muu väärkasutamise eest; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni kavatsuse üle käivitada e-tervise teenuste õiguslikke aspekte käsitlev uurimus; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et e-tervise rakenduste väljatöötamiseks, sealhulgas terviseandmete kasutamine ja uuesti kasutamine, on vaja konfidentsiaalsust, andmekaitset, vastutust ja hüvitisi hõlmavaid meetmeid, et tagada tundlike andmete kaitse häkkimise, ebaseadusliku müügi või muu väärkasutamise eest; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni kavatsuse üle käivitada e-tervise teenuste õiguslikke aspekte käsitlev uurimus;

| 22. | nõuab tungivalt komisjonilt ja liikmesriikidelt suuniste ning seadusandlike ettepanekute esitamist just vastutuse ja kohustuste valdkonnas olemasolevate õiguslike lünkade kõrvaldamiseks, ning üleeuroopalise süsteemi tõhusa rakendamise tagamist; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt komisjonilt ja liikmesriikidelt suuniste ning seadusandlike ettepanekute esitamist just vastutuse ja kohustuste valdkonnas olemasolevate õiguslike lünkade kõrvaldamiseks, ning üleeuroopalise süsteemi tõhusa rakendamise tagamist;

| 23. | nõuab eelkõige tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid e-tervise õiguslike ja andmekaitse aspektide jaoks vajalike suuniste ja õigusaktide koostamist, eriti andmete turvalise jagamise, töötlemise ja analüüsimise eesmärgil, et saavutada tasakaal andmekaitse ja andmete kättesaadavuse vahel; |
| --- | --- |

23.

nõuab eelkõige tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid e-tervise õiguslike ja andmekaitse aspektide jaoks vajalike suuniste ja õigusaktide koostamist, eriti andmete turvalise jagamise, töötlemise ja analüüsimise eesmärgil, et saavutada tasakaal andmekaitse ja andmete kättesaadavuse vahel;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama head valitsemistava ja tervisealase teabega seotud internetitoiminguid; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama head valitsemistava ja tervisealase teabega seotud internetitoiminguid;

| 25. | rõhutab vajadust pakkuda arstidele ja muudele tervishoiutöötajatele, patsientidele ja mitteametlikele hooldajatele e-tervise valdkonnas pidevat ja erialast abi ning koolitust, et aidata neil arendada oma digitaalset kirjaoskust ning saada tänu sellele täielikku kasu e-tervise teenustest, suurendamata sotsiaalset või piirkondadevahelist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust pakkuda arstidele ja muudele tervishoiutöötajatele, patsientidele ja mitteametlikele hooldajatele e-tervise valdkonnas pidevat ja erialast abi ning koolitust, et aidata neil arendada oma digitaalset kirjaoskust ning saada tänu sellele täielikku kasu e-tervise teenustest, suurendamata sotsiaalset või piirkondadevahelist ebavõrdsust;

| 26. | on seisukohal, et abi ja koolituse puhul tuleks esmatähtsaks pidada:






  1) | IT-vahendite kasutamise alast koolitust ja digitaalsete tervisevahendite alast koolitus, täiendades tervishoiutöötajate asjaomaseid oskusi, märgib, et selleks peavad tudengitele ja noortele erialaspetsialistidele olema kättesaadavad ajakohastatud e-tervise alased õppekavad; |
| --- | --- | --- |

26.

on seisukohal, et abi ja koolituse puhul tuleks esmatähtsaks pidada:

1)

IT-vahendite kasutamise alast koolitust ja digitaalsete tervisevahendite alast koolitus, täiendades tervishoiutöötajate asjaomaseid oskusi, märgib, et selleks peavad tudengitele ja noortele erialaspetsialistidele olema kättesaadavad ajakohastatud e-tervise alased õppekavad;

| 2) | patsientide arvutioskust ja teadlikkust e-tervise teenustest riiklikul ja riigiülesel tasandil; |
| --- | --- |

2)

patsientide arvutioskust ja teadlikkust e-tervise teenustest riiklikul ja riigiülesel tasandil;

| 27. | soovitab võtta arstide ja muude tervishoiutöötajate, samuti patsientide ühenduste arvamusi arvesse nii e-rakenduste väljatöötamisel kui ka nende hindamisel ja jälgimisel; |
| --- | --- |

27.

soovitab võtta arstide ja muude tervishoiutöötajate, samuti patsientide ühenduste arvamusi arvesse nii e-rakenduste väljatöötamisel kui ka nende hindamisel ja jälgimisel;

| 28. | rõhutab, et tervishoius tuleb säilitada inimmõõde, eriti seoses elanikkonna vananemisega ja selle tulemusel on üha raskem eristada arstiabi ja ühiskondlikku tuge; kutsub seepärast komisjoni üles tagama, et tulevikus ei asenda e-tervise tehnoloogia patsientide ja tervishoiu- või hooldustöötajate vahelist usaldussuhet; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et tervishoius tuleb säilitada inimmõõde, eriti seoses elanikkonna vananemisega ja selle tulemusel on üha raskem eristada arstiabi ja ühiskondlikku tuge; kutsub seepärast komisjoni üles tagama, et tulevikus ei asenda e-tervise tehnoloogia patsientide ja tervishoiu- või hooldustöötajate vahelist usaldussuhet;

| 29. | palub liikmesriikidel ja komisjonil käivitada patsientide, üldsuse ja tervishoiutöötajate teadmatuse ja usalduse puudumise olukorra parandamiseks e-tervise teemalisi teavituskampaaniaid ja arvutioskuste koolituskampaaniaid (võttes arvesse sotsiaalset ja territoriaalset ebavõrdsust); on arvamusel, et nimetatud kampaaniad peaksid olema kohandatud nende sihtmärgiks olevatele elanikerühmadele, kuna kodanike teadlikkusel ja aktiivsel osalemisel on tervishoiuteenuste uute mudelite väljatöötamise seisukohalt keskne tähtsus; |
| --- | --- |

29.

palub liikmesriikidel ja komisjonil käivitada patsientide, üldsuse ja tervishoiutöötajate teadmatuse ja usalduse puudumise olukorra parandamiseks e-tervise teemalisi teavituskampaaniaid ja arvutioskuste koolituskampaaniaid (võttes arvesse sotsiaalset ja territoriaalset ebavõrdsust); on arvamusel, et nimetatud kampaaniad peaksid olema kohandatud nende sihtmärgiks olevatele elanikerühmadele, kuna kodanike teadlikkusel ja aktiivsel osalemisel on tervishoiuteenuste uute mudelite väljatöötamise seisukohalt keskne tähtsus;

| 30. | õhutab liikmesriike jätkama ja tõhustama e-tervise alast koostööd nii riiklikul ja piirkondlikul kui ka piiriülesel tasandil, nii et selles valdkonnas saaksid kaugemale jõudnud riigid anda oma teadmisi edasi vähemkogenutele; |
| --- | --- |

30.

õhutab liikmesriike jätkama ja tõhustama e-tervise alast koostööd nii riiklikul ja piirkondlikul kui ka piiriülesel tasandil, nii et selles valdkonnas saaksid kaugemale jõudnud riigid anda oma teadmisi edasi vähemkogenutele;

| 31. | palub liikmesriikidel jagada oma kogemusi, teadmisi ja häid tavasid nii omavahel kui ka komisjoni ja sidusrühmadega, et seeläbi suurendada patsiendikesksete e-tervise süsteemide tulemuslikkust; |
| --- | --- |

31.

palub liikmesriikidel jagada oma kogemusi, teadmisi ja häid tavasid nii omavahel kui ka komisjoni ja sidusrühmadega, et seeläbi suurendada patsiendikesksete e-tervise süsteemide tulemuslikkust;

| 32. | rõhutab, et selleks peaksid liikmesriigid jätkama koostöö tegemist elektrooniliste platvormide kaudu, mis võimaldavad neil jagada e-tervise süsteemide ja lahendustega seotud häid tavasid, ning et nii komisjon kui ka liikmesriigid peaksid toetama ühendust erinevate e-tervise projektide vahel ELis; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et selleks peaksid liikmesriigid jätkama koostöö tegemist elektrooniliste platvormide kaudu, mis võimaldavad neil jagada e-tervise süsteemide ja lahendustega seotud häid tavasid, ning et nii komisjon kui ka liikmesriigid peaksid toetama ühendust erinevate e-tervise projektide vahel ELis;

| 33. | rõhutab mobiilsidevahendite rakenduste potentsiaali patsientide jaoks, eriti nende jaoks, kes põevad kroonilisi haigusi, ja leiab, et soodustada tuleks ainult meditsiiniliselt kontrollitud sisuga kasulike tervishoiurakenduste arendamist; |
| --- | --- |

33.

rõhutab mobiilsidevahendite rakenduste potentsiaali patsientide jaoks, eriti nende jaoks, kes põevad kroonilisi haigusi, ja leiab, et soodustada tuleks ainult meditsiiniliselt kontrollitud sisuga kasulike tervishoiurakenduste arendamist;

| 34. | nõuab, et komisjon esitaks mobiilsidevahenditele mõeldud „m-tervise tegevuskava“, mis peaks sisaldama suuniseid m-tervise rakenduste turujärelevalve kohta, et tagada andmekaitse ja antud tervisealase teabe usaldusväärsus ning et neid rakendusi arendataks asjakohase meditsiinilise järelevalve all; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et komisjon esitaks mobiilsidevahenditele mõeldud „m-tervise tegevuskava“, mis peaks sisaldama suuniseid m-tervise rakenduste turujärelevalve kohta, et tagada andmekaitse ja antud tervisealase teabe usaldusväärsus ning et neid rakendusi arendataks asjakohase meditsiinilise järelevalve all;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vastu õigusnormid mobiilsideseadmetes kasutatavate e-tervise IT-rakenduste kohta, et tagada edastatava info tõesus ja parandada õigusliku selguse ja läbipaistvuse puudumist nende rakenduste abil kogutud andmete kasutamises; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vastu õigusnormid mobiilsideseadmetes kasutatavate e-tervise IT-rakenduste kohta, et tagada edastatava info tõesus ja parandada õigusliku selguse ja läbipaistvuse puudumist nende rakenduste abil kogutud andmete kasutamises;

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid tööd selliste katseprojektidega nagu epSOS ja „Renewing health“ ning/või algatus „Virtuaalne füsioloogiline inimene“, et luua üleeuroopaline koostalitlusvõime, ning jätkaksid uuenduslike lahenduste toetamist inimesekeskses hoolekandes, sealhulgas kõrgetasemeline modelleerimine ja simuleerimine, mida on vaja ennetava ja personaalmeditsiini eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid tööd selliste katseprojektidega nagu epSOS ja „Renewing health“ ning/või algatus „Virtuaalne füsioloogiline inimene“, et luua üleeuroopaline koostalitlusvõime, ning jätkaksid uuenduslike lahenduste toetamist inimesekeskses hoolekandes, sealhulgas kõrgetasemeline modelleerimine ja simuleerimine, mida on vaja ennetava ja personaalmeditsiini eesmärkide saavutamiseks;

| 37. | rõhutab, et tervishoiusüsteemide korraldus kuulub liikmesriikide ametiasutuste pädevusse; nõuab sellegipoolest tungivalt, et komisjon teeks poliitikapõhimõtete väljatöötamisel ja e-tervise vastuoluliste prioriteetidega tegelemisel jätkuvalt tööd tervishoiutöötajate, patsientide ühenduste, muude peamiste sidusrühmade ja pädevate ametiasutustega, võttes arvesse asjaolu, et kõige olulisem on patsientide juurdepääs tõhusale ja taskukohasele tervishoiusüsteemile; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et tervishoiusüsteemide korraldus kuulub liikmesriikide ametiasutuste pädevusse; nõuab sellegipoolest tungivalt, et komisjon teeks poliitikapõhimõtete väljatöötamisel ja e-tervise vastuoluliste prioriteetidega tegelemisel jätkuvalt tööd tervishoiutöötajate, patsientide ühenduste, muude peamiste sidusrühmade ja pädevate ametiasutustega, võttes arvesse asjaolu, et kõige olulisem on patsientide juurdepääs tõhusale ja taskukohasele tervishoiusüsteemile;

| 38. | rõhutab, et e-tervis loob uusi töökohti meditsiini, teaduse ja tervishoiuga seotud teenuste valdkonnas, ning kutsub sellega seoses komisjoni üles julgustama riikide ametiasutusi kasutama ELi vahendeid, et rahastada e-tervise ja piiriüleste terviseohtudega võitlemise programme; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et e-tervis loob uusi töökohti meditsiini, teaduse ja tervishoiuga seotud teenuste valdkonnas, ning kutsub sellega seoses komisjoni üles julgustama riikide ametiasutusi kasutama ELi vahendeid, et rahastada e-tervise ja piiriüleste terviseohtudega võitlemise programme;

| 39. | palub liikmesriikidel, arvestades, et e-tervise tegevuskava eesmärk on luua uusi töövõimalusi teadusuuringute, tervishoiu, meditsiini ning IKT valdkonnas, pöörata erilist tähelepanu soolisele tasakaalule hariduses, koolituses ning tööle värbamises kõikides nimetatud sektorites; |
| --- | --- |

39.

palub liikmesriikidel, arvestades, et e-tervise tegevuskava eesmärk on luua uusi töövõimalusi teadusuuringute, tervishoiu, meditsiini ning IKT valdkonnas, pöörata erilist tähelepanu soolisele tasakaalule hariduses, koolituses ning tööle värbamises kõikides nimetatud sektorites;

| 40. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd, et arendada riikide tervishoiueelarves välja jätkusuutlikud rahastamismudelid e-tervise teenuste jaoks, ning konsulteeriksid seda tehes teiste sidusrühmadega, nagu haigekassad, riiklikud tervishoiuasutused, tervishoiutöötajad ja patsientide organisatsioonid; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd, et arendada riikide tervishoiueelarves välja jätkusuutlikud rahastamismudelid e-tervise teenuste jaoks, ning konsulteeriksid seda tehes teiste sidusrühmadega, nagu haigekassad, riiklikud tervishoiuasutused, tervishoiutöötajad ja patsientide organisatsioonid;

| 41. | rõhutab asjaolu, et innovatsioon e-tervise valdkonnas loob ettevõtlusvõimalusi ja aitab kaasa edasisele majanduskasvule; |
| --- | --- |

41.

rõhutab asjaolu, et innovatsioon e-tervise valdkonnas loob ettevõtlusvõimalusi ja aitab kaasa edasisele majanduskasvule;

| 42. | rõhutab vajadust teha rohkem e-tervise alaseid teadusuuringuid, kuid niiviisi, et nende kulud ei mõjutaks vahetult teenuse maksumust; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust teha rohkem e-tervise alaseid teadusuuringuid, kuid niiviisi, et nende kulud ei mõjutaks vahetult teenuse maksumust;

| 43. | nõuab, et komisjon eraldaks edaspidi vahendeid e-tervisele teadus- ja arendustegevuse raamprogrammide raames; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et komisjon eraldaks edaspidi vahendeid e-tervisele teadus- ja arendustegevuse raamprogrammide raames;

| 44. | rõhutab, et väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE) tuleb anda asjakohast tuge, et tagada neile e-tervise valdkonnas võrdsed võimalused, edendada nende turulepääsu selles valdkonnas ning tagada nende panus sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE) tuleb anda asjakohast tuge, et tagada neile e-tervise valdkonnas võrdsed võimalused, edendada nende turulepääsu selles valdkonnas ning tagada nende panus sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse;

| 45. | palub seetõttu komisjonil toetada ja abistada e-tervisega tegelevate VKEde projekte, kehtestades e-tervise turul suunised ja edendades koostööd ühelt poolt VKEde ning teiselt poolt sidusrühmade, teadusasutuste ja tervisekindlustussüsteemide vahel, et luua tervishoiuteenuste osutajate jaoks innovatsiooni; |
| --- | --- |

45.

palub seetõttu komisjonil toetada ja abistada e-tervisega tegelevate VKEde projekte, kehtestades e-tervise turul suunised ja edendades koostööd ühelt poolt VKEde ning teiselt poolt sidusrühmade, teadusasutuste ja tervisekindlustussüsteemide vahel, et luua tervishoiuteenuste osutajate jaoks innovatsiooni;

| 46. | rõhutab läbipaistvuse ja konkurentsivõime vajalikkust seoses VKEdega, kes arendavad IKT-vahendeid, et tagada mõistliku hinnaga e-tervise vahendid; |
| --- | --- |

46.

rõhutab läbipaistvuse ja konkurentsivõime vajalikkust seoses VKEdega, kes arendavad IKT-vahendeid, et tagada mõistliku hinnaga e-tervise vahendid;

| 47. | palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada andmetealased standardid tervishoidu hõlmavate piiriüleste probleemidega seotud teabe kogumise, jagamise ja aruandluse kohta; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada andmetealased standardid tervishoidu hõlmavate piiriüleste probleemidega seotud teabe kogumise, jagamise ja aruandluse kohta;

| 48. | õhutab komisjoni ja liikmesriike tegema koostööd patsientide ja muude asjaomaste sidusrühmadega selliste e-tervise abivahendite ja mudelite leidmiseks, mis võivad aidata rakendada või edasi arendada direktiivi 2011/24/EL artiklit 12, milles käsitletakse Euroopa tugivõrgustike väljaarendamist tervishoiuteenuste osutajate ja eksperdikeskuste vahel; |
| --- | --- |

48.

õhutab komisjoni ja liikmesriike tegema koostööd patsientide ja muude asjaomaste sidusrühmadega selliste e-tervise abivahendite ja mudelite leidmiseks, mis võivad aidata rakendada või edasi arendada direktiivi 2011/24/EL artiklit 12, milles käsitletakse Euroopa tugivõrgustike väljaarendamist tervishoiuteenuste osutajate ja eksperdikeskuste vahel;

| 49. | õhutab komisjoni ja liikmesriike tegema jätkuvalt pingutusi direktiivi 2011/24/EL artikli 14 rakendamiseks, et kohaldada patsientide õigust piiriüleses tervishoius, ning mille eesmärk on rajada e-tervise võrgustik; |
| --- | --- |

49.

õhutab komisjoni ja liikmesriike tegema jätkuvalt pingutusi direktiivi 2011/24/EL artikli 14 rakendamiseks, et kohaldada patsientide õigust piiriüleses tervishoius, ning mille eesmärk on rajada e-tervise võrgustik;

| 50. | palub komisjonil lubada direktiiviga 2011/24/EL loodud e-tervise võrgustiku liikmeks astuda kõigil piirkondlikel ametiasutustel, kes on pädevad e-tervishoiu rakenduste valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil lubada direktiiviga 2011/24/EL loodud e-tervise võrgustiku liikmeks astuda kõigil piirkondlikel ametiasutustel, kes on pädevad e-tervishoiu rakenduste valdkonnas;

| 51. | rõhutab vajadust piiriülest tegevust käsitleva eetilise tegevusjuhise järele, ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust piiriülest tegevust käsitleva eetilise tegevusjuhise järele, ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist;

| 52. | rõhutab, et on väga tähtis, et patsientidel oleks juurdepääs oma isiklikele terviseandmetele; rõhutab, et patsiente tuleks alati teavitada selgel ja läbipaistval viisil sellest, kuidas neid andmeid töödeldakse, kui nad on andnud eelneva nõusoleku nende kasutamiseks; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et on väga tähtis, et patsientidel oleks juurdepääs oma isiklikele terviseandmetele; rõhutab, et patsiente tuleks alati teavitada selgel ja läbipaistval viisil sellest, kuidas neid andmeid töödeldakse, kui nad on andnud eelneva nõusoleku nende kasutamiseks;

| 53. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid isiklike terviseandmete töötlemist käsitlevaid õigusnorme, mis on ette nähtud ettepanekus võtta vastu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, kui see määrus on jõustunud; |
| --- | --- |

53.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid isiklike terviseandmete töötlemist käsitlevaid õigusnorme, mis on ette nähtud ettepanekus võtta vastu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, kui see määrus on jõustunud;

| 54. | juhib tähelepanu vajadusele kasutada rahvusvahelisi standardeid nii teabe modelleerimiseks kui ka vastastikuseks vahetamiseks kõikides liikmesriikides, luua e-tervise kutsealade rahvusvahelised koodid ja ühtlustada asjakohaseid mõisteid; |
| --- | --- |

54.

juhib tähelepanu vajadusele kasutada rahvusvahelisi standardeid nii teabe modelleerimiseks kui ka vastastikuseks vahetamiseks kõikides liikmesriikides, luua e-tervise kutsealade rahvusvahelised koodid ja ühtlustada asjakohaseid mõisteid;

| 55. | tunneb sellega seoses heameelt jätkuva rahvusvahelise koostöö üle Maailma Terviseorganisatsiooni ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga; |
| --- | --- |

55.

tunneb sellega seoses heameelt jätkuva rahvusvahelise koostöö üle Maailma Terviseorganisatsiooni ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga;

| 56. | tervitab ELi ja USA järjepidevat koostööd e-tervise valdkonnas, sealhulgas tervishoiu IKT alase koostöö vastastikuse mõistmise memorandumi kontekstis toimuv koostöö ning eelkõige Euroopa Komisjoni ja USA tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ministeeriumi (HHS) ühine tegevuskava rahvusvaheliselt tunnustatud koostalitlusstandardite ja koostalitluse rakendusspetsifikatsioonide loomise kohta e-tervise infosüsteemide jaoks; |
| --- | --- |

56.

tervitab ELi ja USA järjepidevat koostööd e-tervise valdkonnas, sealhulgas tervishoiu IKT alase koostöö vastastikuse mõistmise memorandumi kontekstis toimuv koostöö ning eelkõige Euroopa Komisjoni ja USA tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ministeeriumi (HHS) ühine tegevuskava rahvusvaheliselt tunnustatud koostalitlusstandardite ja koostalitluse rakendusspetsifikatsioonide loomise kohta e-tervise infosüsteemide jaoks;

| 57. | rõhutab vajadust tagada IKT põhiste lahenduste ja andmevahetuse tehniline standardimine ja koostalitlusvõime Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide kõikidel tasanditel ning töötada välja suunised nende süsteemide kogu ELi hõlmava koostalitlusvõime kohta; |
| --- | --- |

57.

rõhutab vajadust tagada IKT põhiste lahenduste ja andmevahetuse tehniline standardimine ja koostalitlusvõime Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide kõikidel tasanditel ning töötada välja suunised nende süsteemide kogu ELi hõlmava koostalitlusvõime kohta;

| 58. | rõhutab, et tähtis on tagada patsientide ja arstide poolt kasutatavate rakenduste koostalitlusvõime, et saavutada paremaid tulemusi ja parandada teabevahetust; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et tähtis on tagada patsientide ja arstide poolt kasutatavate rakenduste koostalitlusvõime, et saavutada paremaid tulemusi ja parandada teabevahetust;

| 59. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse esitada 2015. aastaks e-tervise koostalitlusvõime raamistikku käsitlev ettepanek ning peab seda väga oluliseks sammuks patsientide kaasamisel e-tervise programmi; peab oluliseks seda, et raamistikuga loodaks standardne terviseandmete esitamise süsteem ning toetataks selliste meditsiiniseadmete väljatöötamist, millel on terviseandmete automaatse elektroonilise salvestamise võimalus; |
| --- | --- |

59.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse esitada 2015. aastaks e-tervise koostalitlusvõime raamistikku käsitlev ettepanek ning peab seda väga oluliseks sammuks patsientide kaasamisel e-tervise programmi; peab oluliseks seda, et raamistikuga loodaks standardne terviseandmete esitamise süsteem ning toetataks selliste meditsiiniseadmete väljatöötamist, millel on terviseandmete automaatse elektroonilise salvestamise võimalus;

| 60. | rõhutab vajadust tagada, et Euroopa tervishoiusüsteemide tehnilisel standardimisel ja koostalitlusvõime tagamisel austataks täielikult Euroopa Liidu kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

60.

rõhutab vajadust tagada, et Euroopa tervishoiusüsteemide tehnilisel standardimisel ja koostalitlusvõime tagamisel austataks täielikult Euroopa Liidu kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| 61. | kutsub üles juhinduma e-tervise abivahendite väljatöötamisel mitte ainult tehnoloogilisest või majandushuvist, vaid ka nende kasulikkusest ja tulemuslikkusest tervishoiutulemuste ja elukvaliteedi parandamisel, rõhutades, et nende väljatöötamise peamine eesmärk on patsientide, sealhulgas eakate ja puudega patsientide huvid; |
| --- | --- |

61.

kutsub üles juhinduma e-tervise abivahendite väljatöötamisel mitte ainult tehnoloogilisest või majandushuvist, vaid ka nende kasulikkusest ja tulemuslikkusest tervishoiutulemuste ja elukvaliteedi parandamisel, rõhutades, et nende väljatöötamise peamine eesmärk on patsientide, sealhulgas eakate ja puudega patsientide huvid;

| 62. | kutsub liikmesriike üles rõhutama oma tegevuskava tutvustamisel soolise tasakaalu olulisust; |
| --- | --- |

62.

kutsub liikmesriike üles rõhutama oma tegevuskava tutvustamisel soolise tasakaalu olulisust;

| 63. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama soolist aspekti tervishoius ja meditsiinis ning arvestama e-tervise tegevuskava rakendamisel naiste ja tütarlaste konkreetseid vajadusi tervishoiuteenuste saajatena; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama soolist aspekti tervishoius ja meditsiinis ning arvestama e-tervise tegevuskava rakendamisel naiste ja tütarlaste konkreetseid vajadusi tervishoiuteenuste saajatena;

| 64. | rõhutab ülemaailmsete uuringute tähtsust e-tervise andmete kogumisel; |
| --- | --- |

64.

rõhutab ülemaailmsete uuringute tähtsust e-tervise andmete kogumisel;

| 65. | soovitab, et liikmesriigid ja komisjon koguksid Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi abiga sooliselt eristatud andmeid e-tervise süsteemidele ja vahenditele ligipääsu ning nende mõju esialgsete tulemuste kohta, ning nõuab meetmete võtmist, et jagada e-tervise rakendamisel parimaid tavasid; |
| --- | --- |

65.

soovitab, et liikmesriigid ja komisjon koguksid Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi abiga sooliselt eristatud andmeid e-tervise süsteemidele ja vahenditele ligipääsu ning nende mõju esialgsete tulemuste kohta, ning nõuab meetmete võtmist, et jagada e-tervise rakendamisel parimaid tavasid;

| 66. | tuletab meelde, et tulevases e-tervise tegevuskavas tuleb tagada järgmised olulised põhimõtted:






  — | tervishoiukulude optimeerimine majanduskriisi tingimustes; |
| --- | --- | --- |

66.

tuletab meelde, et tulevases e-tervise tegevuskavas tuleb tagada järgmised olulised põhimõtted:

—

tervishoiukulude optimeerimine majanduskriisi tingimustes;

| — | turu arenguks vajalike rakenduste ja lahenduste täiendamine ja edendamine; |
| --- | --- |

—

turu arenguks vajalike rakenduste ja lahenduste täiendamine ja edendamine;

| — | tervishoiu ja haiglate infosüsteemide koostalitlusvõime tagamine; |
| --- | --- |

—

tervishoiu ja haiglate infosüsteemide koostalitlusvõime tagamine;

| 67. | kutsub komisjoni üles avaldama igal teisel aastal iga liikmesriigi kohta eraldi e-tervise tegevuskava rakendamist käsitleva eduaruande, kus oleks näidatud, kuidas seda vahendit on innovatiivselt kohandatud, eesmärgiga tagada kodanikele kvaliteetne ja tõhus tervishoiusüsteem, ning kehtestama eelnevat arvesse võttes riigi ja ELi tasandil vastavad tõhusad näitajaid, mille põhjal hinnata edusamme ja kavandatud meetmete mõju, pöörates erilist tähelepanu võimalikule diskrimineerimisele või ebavõrdsele juurdepääsule, mis võivad mõjutada tarbijaid ja patsiente; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles avaldama igal teisel aastal iga liikmesriigi kohta eraldi e-tervise tegevuskava rakendamist käsitleva eduaruande, kus oleks näidatud, kuidas seda vahendit on innovatiivselt kohandatud, eesmärgiga tagada kodanikele kvaliteetne ja tõhus tervishoiusüsteem, ning kehtestama eelnevat arvesse võttes riigi ja ELi tasandil vastavad tõhusad näitajaid, mille põhjal hinnata edusamme ja kavandatud meetmete mõju, pöörates erilist tähelepanu võimalikule diskrimineerimisele või ebavõrdsele juurdepääsule, mis võivad mõjutada tarbijaid ja patsiente;

| 68. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

68.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele.

---

(1)  http://www.ehealth-strategies.eu/report/eHealth_Strategies_Final_Report_Web.pdf.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/22

---

P7_TA(2014)0011

Toidukriis, toiduahelas esinev pettus ja selle kontrollimine

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon toidukriisi, toiduahelas esineva pettuse ja selle kontrollimise kohta (2013/2091(INI))

(2016/C 482/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse viieastmelist tegevuskava (1), mille komisjon esitas 2013. aasta märtsis pärast seda, kui avastati ulatuslik pettusevõrgustik, milles müüdi hobuseliha veiseliha nime all, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viieastmelist tegevuskava (1), mille komisjon esitas 2013. aasta märtsis pärast seda, kui avastati ulatuslik pettusevõrgustik, milles müüdi hobuseliha veiseliha nime all,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, taimse paljundusmaterjali ja taimekaitsevahendite eeskirjade kohaldamine (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, taimse paljundusmaterjali ja taimekaitsevahendite eeskirjade kohaldamine (COM(2013)0265),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 11. oktoobri 2012. aasta aruannet huvide konfliktide ärahoidmise ja haldamise kohta neljas Euroopa Liidu ametis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 11. oktoobri 2012. aasta aruannet huvide konfliktide ärahoidmise ja haldamise kohta neljas Euroopa Liidu ametis,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0434/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0434/2013),

| A. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 178/2002 alusel keelavad ELi toidualaste õigusaktide üldpõhimõtted ohtliku toidu turuletoomise, pettuse, toiduainete võltsimise ja muud tarbijat eksitada võivad tegevused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 178/2002 alusel keelavad ELi toidualaste õigusaktide üldpõhimõtted ohtliku toidu turuletoomise, pettuse, toiduainete võltsimise ja muud tarbijat eksitada võivad tegevused;

| B. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1924/2006 toitumis- ja tervisealaste väidete kohta ning määruses (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad eksitava reklaami ja märgistuse keelu kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1924/2006 toitumis- ja tervisealaste väidete kohta ning määruses (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad eksitava reklaami ja märgistuse keelu kohta;

| C. | arvestades, et toiduohutust ja toiduahelat käsitlev ELi õigusraamistik on siiani taganud ELi kodanikele kõrgel tasemel toiduohutuse; arvestades, et praegune õigusloome on ikkagi ebakindel ega ole alati usaldusväärne ning et seepärast on vaja põhjalikke parandusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toiduohutust ja toiduahelat käsitlev ELi õigusraamistik on siiani taganud ELi kodanikele kõrgel tasemel toiduohutuse; arvestades, et praegune õigusloome on ikkagi ebakindel ega ole alati usaldusväärne ning et seepärast on vaja põhjalikke parandusi;

| D. | arvestades, et samal ajal on hiljutised toiduga seotud pettusejuhtumid vähendanud tarbija usaldust toiduahela suhtes, mõjutades ebasoodsalt põllumajandus- ja toiduainetesektorit, kuna need skandaalid kahjustavad selle ELi üliolulise majandussektori mainet tervikuna; arvestades, et peamine on taastada tarbijate usaldus Euroopa põlumajanduslike toiduainete vastu ELis ja väljaspool selle piire; arvestades, et siiski tuleb toonitada, et valdav enamik Euroopa põllumajanduslikest toiduainetest on väga hea kvaliteediga ja väärivad seetõttu rahvusvahelist tunnustust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et samal ajal on hiljutised toiduga seotud pettusejuhtumid vähendanud tarbija usaldust toiduahela suhtes, mõjutades ebasoodsalt põllumajandus- ja toiduainetesektorit, kuna need skandaalid kahjustavad selle ELi üliolulise majandussektori mainet tervikuna; arvestades, et peamine on taastada tarbijate usaldus Euroopa põlumajanduslike toiduainete vastu ELis ja väljaspool selle piire; arvestades, et siiski tuleb toonitada, et valdav enamik Euroopa põllumajanduslikest toiduainetest on väga hea kvaliteediga ja väärivad seetõttu rahvusvahelist tunnustust;

| E. | arvestades, et läbipaistvus on komisjoni ja liikmesriikide poolt heakskiidetud toiduohutuse kontrollide kontseptsiooni üks peamisi osi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et läbipaistvus on komisjoni ja liikmesriikide poolt heakskiidetud toiduohutuse kontrollide kontseptsiooni üks peamisi osi;

| F. | arvestades, et põllumajandus- ja toiduainetesektor on ELi üks suuremaid majandussektoreid, mis annab tööd 48 miljonile inimesele ja toob igal aastal sisse 715 miljardit eurot; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põllumajandus- ja toiduainetesektor on ELi üks suuremaid majandussektoreid, mis annab tööd 48 miljonile inimesele ja toob igal aastal sisse 715 miljardit eurot;

| G. | arvestades, et üksikud toidupettuse juhtumid kahjustavad kogu põllumajandus- ja toiduainetesektori mainet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üksikud toidupettuse juhtumid kahjustavad kogu põllumajandus- ja toiduainetesektori mainet;

| H. | arvestades, et ELi toidualased õigusaktid käsitlevad toiduohutust väga üksikasjalikult ja hõlmavad toidu ja sööda kontrollimist ja katseid jääkproduktide ja muude saasteainete väljaselgitamiseks, kuid arvestades, et ei ole konkreetset toidupettust käsitlevat õigusraamistikku peale üldsõnalise kokkuleppe, et tarbijat ei tohi eksitada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi toidualased õigusaktid käsitlevad toiduohutust väga üksikasjalikult ja hõlmavad toidu ja sööda kontrollimist ja katseid jääkproduktide ja muude saasteainete väljaselgitamiseks, kuid arvestades, et ei ole konkreetset toidupettust käsitlevat õigusraamistikku peale üldsõnalise kokkuleppe, et tarbijat ei tohi eksitada;

| I. | arvestades, et probleeme esineb ka kehtivate õigusaktide rakendamisel ning et loomset päritolu toitu on vaja kõikides toiduahela osades tõhusamalt ametlikult kontrollida; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et probleeme esineb ka kehtivate õigusaktide rakendamisel ning et loomset päritolu toitu on vaja kõikides toiduahela osades tõhusamalt ametlikult kontrollida;

| J. | arvestades, et ELis esinenud toidupettuse juhtumite kohta ei ole statistilisi andmeid ning arvestades, et komisjon määratles alles hiljuti toidupettuse kui uue valdkonna, mille suhtes meetmeid rakendada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELis esinenud toidupettuse juhtumite kohta ei ole statistilisi andmeid ning arvestades, et komisjon määratles alles hiljuti toidupettuse kui uue valdkonna, mille suhtes meetmeid rakendada;

| K. | arvestades, et hiljutiste pettusejuhtumite hulka kuuluvad juhtumid, kus hobuseliha turustati veiselihana, fenüülbutasooniga ravitud hobuste liha söögikõlbliku hobuselihana, tavalist jahu mahejahuna, puuris peetavate kanade mune mahemunadena ja maanteesoola toidusoolana ning kasutati piiritusjookides metanooli sisaldavat alkoholi ja loomasööda tootmisel dioksiini sisaldavaid rasvu, samuti märgistati valesti kalaliike ja mereande; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hiljutiste pettusejuhtumite hulka kuuluvad juhtumid, kus hobuseliha turustati veiselihana, fenüülbutasooniga ravitud hobuste liha söögikõlbliku hobuselihana, tavalist jahu mahejahuna, puuris peetavate kanade mune mahemunadena ja maanteesoola toidusoolana ning kasutati piiritusjookides metanooli sisaldavat alkoholi ja loomasööda tootmisel dioksiini sisaldavaid rasvu, samuti märgistati valesti kalaliike ja mereande;

| L. | arvestades, et tavaliselt esineb toidupettus olukorras, kus selle toimepanemise võimalus ja ahvatlus on suur ning pettuse avastamise ja karistada saamise oht väike; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tavaliselt esineb toidupettus olukorras, kus selle toimepanemise võimalus ja ahvatlus on suur ning pettuse avastamise ja karistada saamise oht väike;

| M. | arvestades, et toiduainete tarneahel on tihti pikk ja kompleksne, hõlmates mitut toidukäitlejat ja teisi osalisi; arvestades, et tarbijad on üha vähem teadlikud sellest, kuidas nende toitu toodetakse, ning konkreetsetel toidukäitlejatel ei ole alati ülevaadet kogu tootmisahelast ja neilt ei nõutagi seda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et toiduainete tarneahel on tihti pikk ja kompleksne, hõlmates mitut toidukäitlejat ja teisi osalisi; arvestades, et tarbijad on üha vähem teadlikud sellest, kuidas nende toitu toodetakse, ning konkreetsetel toidukäitlejatel ei ole alati ülevaadet kogu tootmisahelast ja neilt ei nõutagi seda;

| N. | arvestades, et kogu Euroopat hõlmav ulatuslik pettus seoses hobuseliha sisaldava toiduga annab märku kontrollimatult üleilmastunud tarnesüsteemist, võimalikult odavast põllumajanduslike toiduainete tootmisest ja puudulikust märgistussüsteemist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kogu Euroopat hõlmav ulatuslik pettus seoses hobuseliha sisaldava toiduga annab märku kontrollimatult üleilmastunud tarnesüsteemist, võimalikult odavast põllumajanduslike toiduainete tootmisest ja puudulikust märgistussüsteemist;

| O. | arvestades, et toidutarneahelas tegutsevad ettevõtjad ja vahendajad ei ole alati toidukäitlejatena registreeritud ega sertifitseeritud; arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel ei ole sageli täpseid andmeid selle kohta, kui palju tegutseb registreerimata ettevõtjaid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et toidutarneahelas tegutsevad ettevõtjad ja vahendajad ei ole alati toidukäitlejatena registreeritud ega sertifitseeritud; arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel ei ole sageli täpseid andmeid selle kohta, kui palju tegutseb registreerimata ettevõtjaid;

| P. | arvestades, et pärast tõsiseid toidupettuse juhtumeid lõpetavad riikide pädevad asutused mõnikord pettuses süüdi mõistetud toidukäitlejate tegevuse; arvestades, et peagi registreerivad need ettevõtjad end mujal uuesti ja jätkavad sama äritegevust; arvestades, et liikmesriikidevaheline teabevahetus pettuses süüdi mõistetud ettevõtjate kohta aitaks neid ettevõtjaid paremini jälgida, et takistada neid uusi pettusi toime panemast; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast tõsiseid toidupettuse juhtumeid lõpetavad riikide pädevad asutused mõnikord pettuses süüdi mõistetud toidukäitlejate tegevuse; arvestades, et peagi registreerivad need ettevõtjad end mujal uuesti ja jätkavad sama äritegevust; arvestades, et liikmesriikidevaheline teabevahetus pettuses süüdi mõistetud ettevõtjate kohta aitaks neid ettevõtjaid paremini jälgida, et takistada neid uusi pettusi toime panemast;

| Q. | arvestades, et ELi toidualaseid õigusnorme peavad rakendama ja jõustama liikmesriigid ja arvestades, et jõustamine ja kontroll toimub seega vaid riikide tasandil, mille tulemusena puudub kogu ELi hõlmav piiriülene ülevaade; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi toidualaseid õigusnorme peavad rakendama ja jõustama liikmesriigid ja arvestades, et jõustamine ja kontroll toimub seega vaid riikide tasandil, mille tulemusena puudub kogu ELi hõlmav piiriülene ülevaade;

| R. | arvestades, et riiklikud asutused kipuvad oma kontrollides keskenduma toiduohutusele, jättes toidupettuse tihti suutlikkuse ja vahendite puuduse tõttu kõrvaliseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et riiklikud asutused kipuvad oma kontrollides keskenduma toiduohutusele, jättes toidupettuse tihti suutlikkuse ja vahendite puuduse tõttu kõrvaliseks;

| S. | arvestades, et mõne liikmesriigi pädeval asutusel on toidupettusega võitlemiseks spetsiaalsed politseiüksused; paneb tähele, et mõnes liikmesriigis on kontrolli teostamine osaliselt delegeeritud eraõiguslikele kontrollorganitele; arvestades, et teistes liikmesriikides teostavad kontrolli täies ulatuses pädevad asutused; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mõne liikmesriigi pädeval asutusel on toidupettusega võitlemiseks spetsiaalsed politseiüksused; paneb tähele, et mõnes liikmesriigis on kontrolli teostamine osaliselt delegeeritud eraõiguslikele kontrollorganitele; arvestades, et teistes liikmesriikides teostavad kontrolli täies ulatuses pädevad asutused;

| T. | arvestades, et toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem on kasulik vahend kiireks teabevahetuseks liikmesriikide ja komisjoni vahel, selle näiteks võib tuua hiljutise hobuselihaga seotud pettusejuhtumi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem on kasulik vahend kiireks teabevahetuseks liikmesriikide ja komisjoni vahel, selle näiteks võib tuua hiljutise hobuselihaga seotud pettusejuhtumi;

| U. | arvestades, et komisjoni Toidu- ja Veterinaarameti (FVO) ülesanne on kontrollida vastavust ELi toiduohutus- ja kvaliteedinõuetele ning arvestades, et auditi toimumisaeg on tavaliselt ette teada ja valmistatakse ette koostöös pädevate asutustega; arvestades, et Toidu- ja Veterinaarameti piiratud suutlikkus kahandab aastas teostatavate auditite arvu; arvestades, et Toidu- ja Veterinaaramet on märkinud, et tal ei ole toidupettusega tegelemiseks vajalikku varustust ega väljaõpet; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjoni Toidu- ja Veterinaarameti (FVO) ülesanne on kontrollida vastavust ELi toiduohutus- ja kvaliteedinõuetele ning arvestades, et auditi toimumisaeg on tavaliselt ette teada ja valmistatakse ette koostöös pädevate asutustega; arvestades, et Toidu- ja Veterinaarameti piiratud suutlikkus kahandab aastas teostatavate auditite arvu; arvestades, et Toidu- ja Veterinaaramet on märkinud, et tal ei ole toidupettusega tegelemiseks vajalikku varustust ega väljaõpet;

| V. | arvestades, et pädevad asutused, eelkõige Toidu- ja Veterinaaramet, on täielikult eiranud hoiatusi tapetud hobuste arvu suurenemise kohta mõnedes Euroopa Liidu liikmesriikides; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et pädevad asutused, eelkõige Toidu- ja Veterinaaramet, on täielikult eiranud hoiatusi tapetud hobuste arvu suurenemise kohta mõnedes Euroopa Liidu liikmesriikides;

| W. | arvestades, et Europoli andmetel on üha rohkem toidupettuse juhtumeid ja arvatakse, et see suundumus püsib, samuti suureneb kuritegelike organisatsioonide osalus toidupettuses; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Europoli andmetel on üha rohkem toidupettuse juhtumeid ja arvatakse, et see suundumus püsib, samuti suureneb kuritegelike organisatsioonide osalus toidupettuses;

| X. | arvestades, et liikmesriigid saavad Europoli infosüsteemi kasutada piiriüleste uurimiste puhul teabe vahetamiseks; arvestades, et Europol saab oma oskusteabe, analüüsivahendite ja andmekogudega liikmesriike abistada vaid siis, kui liikmesriigid sellist abi taotlevad; arvestades, et hobuseliha pettuse juhtumi puhul ei soovinud liikmesriigid algul Europoliga koostööd teha; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et liikmesriigid saavad Europoli infosüsteemi kasutada piiriüleste uurimiste puhul teabe vahetamiseks; arvestades, et Europol saab oma oskusteabe, analüüsivahendite ja andmekogudega liikmesriike abistada vaid siis, kui liikmesriigid sellist abi taotlevad; arvestades, et hobuseliha pettuse juhtumi puhul ei soovinud liikmesriigid algul Europoliga koostööd teha;

| Y. | arvestades, et 2011. aastast on Europol edukalt läbi viinud mitmeid nn OPSONi operatsioone võltsitud ja ebastandardsete toidukaupade tuvastamiseks; arvestades, et Europol teeb neis operatsioonides koostööd Interpoli, liikmesriikide asutuste, ELi mittekuuluvate riikide ja erasektori partneritega; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 2011. aastast on Europol edukalt läbi viinud mitmeid nn OPSONi operatsioone võltsitud ja ebastandardsete toidukaupade tuvastamiseks; arvestades, et Europol teeb neis operatsioonides koostööd Interpoli, liikmesriikide asutuste, ELi mittekuuluvate riikide ja erasektori partneritega;

| Z. | arvestades, et liha ja lihatoodete märgistusel päritoluriigi või -koha andmete esitamine ei takista iseenesest pettust; arvestades, et toidukauba päritolu määrab mõningatel juhtudel osaliselt toidukauba hinna; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liha ja lihatoodete märgistusel päritoluriigi või -koha andmete esitamine ei takista iseenesest pettust; arvestades, et toidukauba päritolu määrab mõningatel juhtudel osaliselt toidukauba hinna;

| AA. | arvestades, et Euroopa Liidu kavandatud vabakaubanduslepingute sõlmimine võib soodustada toidukontrollialase Euroopa õiguse nõrgenemist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Euroopa Liidu kavandatud vabakaubanduslepingute sõlmimine võib soodustada toidukontrollialase Euroopa õiguse nõrgenemist;

| AB. | arvestades, et pettusejuhtumeid tuleb vaadelda seoses majanduse olukorraga, kus praegu on tunnuslikuks üleilmne finantskriis, aga ka sotsiaalne dumping nii Euroopa Liidu sees kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et pettusejuhtumeid tuleb vaadelda seoses majanduse olukorraga, kus praegu on tunnuslikuks üleilmne finantskriis, aga ka sotsiaalne dumping nii Euroopa Liidu sees kui ka väljaspool seda;

| AC. | arvestades, et kauplemistavad on põhjus, miks kvaliteedi, ohutuse ja läbipaistvuse vallas pakutakse üha madalamaid hindu, ning see mõjutab kogu kõnealuse sektori kasumimarginaale; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kauplemistavad on põhjus, miks kvaliteedi, ohutuse ja läbipaistvuse vallas pakutakse üha madalamaid hindu, ning see mõjutab kogu kõnealuse sektori kasumimarginaale;

| AD. | arvestades, et turustus- ja turustusvahendustavad tekitavad tootjate kasumi vähendamise kaudu tootmisturgude ebastabiilsust; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et turustus- ja turustusvahendustavad tekitavad tootjate kasumi vähendamise kaudu tootmisturgude ebastabiilsust;

Toidupettuse ulatus ja kindlaksmääramine

| 1. | avaldab kahetsust, et toidupettusega võitlemise teema on Euroopa päevakorras üsna uus ja pole kunagi varem olnud ELi ega liikmesriikide tasandil õigusaktide koostamisel ja jõustamisel esmatähtis küsimus; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust, et toidupettusega võitlemise teema on Euroopa päevakorras üsna uus ja pole kunagi varem olnud ELi ega liikmesriikide tasandil õigusaktide koostamisel ja jõustamisel esmatähtis küsimus;

| 2. | peab murettekitavaks toidupettuse võimalikke mõjusid tarbijausaldusele, toiduohutusele, toidutarneahela toimimisele ja põllumajandushindade stabiilsusele ning rõhutab, et Euroopa tarbija usaldus tuleb kiiresti taastada; |
| --- | --- |

2.

peab murettekitavaks toidupettuse võimalikke mõjusid tarbijausaldusele, toiduohutusele, toidutarneahela toimimisele ja põllumajandushindade stabiilsusele ning rõhutab, et Euroopa tarbija usaldus tuleb kiiresti taastada;

| 3. | kutsub komisjoni seetõttu üles pöörama toidupettuse probleemile kogu tähelepanu, mida see nõuab, ning astuma kõiki vajalikke samme, et muuta toidupettuse takistamine ja selle vastu võitlemine ELi poliitika koostisosaks; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni seetõttu üles pöörama toidupettuse probleemile kogu tähelepanu, mida see nõuab, ning astuma kõiki vajalikke samme, et muuta toidupettuse takistamine ja selle vastu võitlemine ELi poliitika koostisosaks;

| 4. | rõhutab, et on vaja täpsemat ülevaadet toidupettuse juhtumite ulatuse, sageduse ja üksikasjade kohta ELis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma pettusjuhtumite kohta süsteemselt andmeid ning vahetama parimaid tavasid, et toidupettust tuvastada ja vastu võidelda; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et on vaja täpsemat ülevaadet toidupettuse juhtumite ulatuse, sageduse ja üksikasjade kohta ELis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma pettusjuhtumite kohta süsteemselt andmeid ning vahetama parimaid tavasid, et toidupettust tuvastada ja vastu võidelda;

| 5. | märgib, et ELi õiguses ei ole toidupettuse mõistet praegu määratletud ja et liikmesriigid kasutavad toidupettuse määratlemiseks üksteisest erinevat metoodikat; on seisukohal, et ühine määratlus on väga oluline selleks, et välja arendada Euroopa ühine toidupettusega võitlemise meetod; rõhutab vajadust võtta ELi tasandil kiiresti vastu ühtlustatud, liikmesriikide, asjaomaste sidusrühmade ja asjatundjatega läbiarutatud määratlus, mis hõlmaks selliseid elemente nagu mittevastavus toidualastele õigusnormidele ja/või tarbija eksitamine (kaasa arvatud tootele teabe märkimata jätmine), tahtlikkus ning võimalik rahaline kasu ja/või konkurentsieelis; |
| --- | --- |

5.

märgib, et ELi õiguses ei ole toidupettuse mõistet praegu määratletud ja et liikmesriigid kasutavad toidupettuse määratlemiseks üksteisest erinevat metoodikat; on seisukohal, et ühine määratlus on väga oluline selleks, et välja arendada Euroopa ühine toidupettusega võitlemise meetod; rõhutab vajadust võtta ELi tasandil kiiresti vastu ühtlustatud, liikmesriikide, asjaomaste sidusrühmade ja asjatundjatega läbiarutatud määratlus, mis hõlmaks selliseid elemente nagu mittevastavus toidualastele õigusnormidele ja/või tarbija eksitamine (kaasa arvatud tootele teabe märkimata jätmine), tahtlikkus ning võimalik rahaline kasu ja/või konkurentsieelis;

| 6. | rõhutab, et arvestades ELi ühtse turu loomust, ületab toiduga seotud pettus paljudel juhtudel liikmesriikide piire ja muutub ohuks kõigi Euroopa kodanike tervisele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et arvestades ELi ühtse turu loomust, ületab toiduga seotud pettus paljudel juhtudel liikmesriikide piire ja muutub ohuks kõigi Euroopa kodanike tervisele;

| 7. | märgib, et viimase aja toidupettuse juhtumite puhul on ilmnenud erinevaid pettuse liike, näiteks peamiste koostisosade asendamine teiste ja odavamatega, ebaõige loomaliigi märkimine liha- või mereandide toodete märgistuses, ebaõige kaal märgistuses, tavatoodete müümine mahepõllumajanduslike toodetena, päritolu või loomade heaolu tähistavate kvaliteedilogode ebaaus kasutamine, vesiviljeluskala esitlemine looduslikuna, madalama sordi kala turustamine kõrgemat sorti või hinnalisemat liiki kalana ning toiduainete võltsimine ja müümine pärast aegumistähtaega; |
| --- | --- |

7.

märgib, et viimase aja toidupettuse juhtumite puhul on ilmnenud erinevaid pettuse liike, näiteks peamiste koostisosade asendamine teiste ja odavamatega, ebaõige loomaliigi märkimine liha- või mereandide toodete märgistuses, ebaõige kaal märgistuses, tavatoodete müümine mahepõllumajanduslike toodetena, päritolu või loomade heaolu tähistavate kvaliteedilogode ebaaus kasutamine, vesiviljeluskala esitlemine looduslikuna, madalama sordi kala turustamine kõrgemat sorti või hinnalisemat liiki kalana ning toiduainete võltsimine ja müümine pärast aegumistähtaega;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et petturlik tegevus seostub sageli selliste toiduainetega nagu oliiviõli, kala, mahepõllumajanduslikud tooted, teraviljatooted, mesi, kohv, tee, maitseained, vein, teatavad puuviljamahlad, piim ja liha; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et petturlik tegevus seostub sageli selliste toiduainetega nagu oliiviõli, kala, mahepõllumajanduslikud tooted, teraviljatooted, mesi, kohv, tee, maitseained, vein, teatavad puuviljamahlad, piim ja liha;

| 9. | peab murettekitavaks märke, mis osutavad järjest sagedamatele pettusejuhtumitele ja sellele, et toidupettus on laienev nähtus, mis peegeldab struktuurseid puudusi toidutarneahelas; |
| --- | --- |

9.

peab murettekitavaks märke, mis osutavad järjest sagedamatele pettusejuhtumitele ja sellele, et toidupettus on laienev nähtus, mis peegeldab struktuurseid puudusi toidutarneahelas;

Soodustavad tegurid

| 10. | märgib, et tavaliselt esineb toidupettus olukorras, kus võimalik rahaline kasu on suur ja pettuse avastamise oht väike; peab vastuvõetamatuks olukorda, kus toidupettus on ELis tulutoov ja pettuse avastamise tõenäosus suhteliselt väike; |
| --- | --- |

10.

märgib, et tavaliselt esineb toidupettus olukorras, kus võimalik rahaline kasu on suur ja pettuse avastamise oht väike; peab vastuvõetamatuks olukorda, kus toidupettus on ELis tulutoov ja pettuse avastamise tõenäosus suhteliselt väike;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et toidutarneahel on kompleksne ja piiriülene ning et sellega seotud kontrollimine, karistamine ja täideviimine toimub peamiselt riiklikul tasandil, mis arvatavasti suurendab toidupettuse ohtu; usub, et koostisosade ja toodete parem jälgitavus kogu toidutarneahela piires aitaks pettusega võidelda; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et toidutarneahel on kompleksne ja piiriülene ning et sellega seotud kontrollimine, karistamine ja täideviimine toimub peamiselt riiklikul tasandil, mis arvatavasti suurendab toidupettuse ohtu; usub, et koostisosade ja toodete parem jälgitavus kogu toidutarneahela piires aitaks pettusega võidelda;

| 12. | rõhutab vajadust pöörata suurt tähelepanu kolmandatest riikidest imporditud kaupade kontrollimisele ning nende kaupade vastavusele ELi toidu- ja söödaalastele standarditele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust pöörata suurt tähelepanu kolmandatest riikidest imporditud kaupade kontrollimisele ning nende kaupade vastavusele ELi toidu- ja söödaalastele standarditele;

| 13. | juhib tähelepanu ka teistele teguritele, mis tõenäoliselt toidupettust soodustavad, näiteks praegune majanduskriis, kontrollasutusi mõjutavad kokkuhoiumeetmed ja jaemüügisektori ja muude osaliste surve, et toitu toodetaks veelgi odavamalt; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu ka teistele teguritele, mis tõenäoliselt toidupettust soodustavad, näiteks praegune majanduskriis, kontrollasutusi mõjutavad kokkuhoiumeetmed ja jaemüügisektori ja muude osaliste surve, et toitu toodetaks veelgi odavamalt;

Järeldused ja soovitused

Institutsiooniline raamistik

| 14. | tunnustab komisjoni otsust luua toidupettust uuriv töörühm ja tunnistab pingutusi, mida Europol on teinud toidupettuse vastu võideldes; soovitab komisjonil kaaluda ELi toidu autentsuse referentlabori loomist; |
| --- | --- |

14.

tunnustab komisjoni otsust luua toidupettust uuriv töörühm ja tunnistab pingutusi, mida Europol on teinud toidupettuse vastu võideldes; soovitab komisjonil kaaluda ELi toidu autentsuse referentlabori loomist;

| 15. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse korraldada 2014. aastal toidupettust käsitlev konverents, et suurendada asjaomaste toimijate teadlikkust; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse korraldada 2014. aastal toidupettust käsitlev konverents, et suurendada asjaomaste toimijate teadlikkust;

| 16. | on veendunud, et etteteatamata sõltumatud kontrollid on olulised selleks, et tagada toiduohutust ja märgistust käsitlevate standardite tulemuslik rakendamine; on sellega seoses kindlalt arvamusel, et etteteatamata kontrollid peaksid olema norm; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et etteteatamata sõltumatud kontrollid on olulised selleks, et tagada toiduohutust ja märgistust käsitlevate standardite tulemuslik rakendamine; on sellega seoses kindlalt arvamusel, et etteteatamata kontrollid peaksid olema norm;

| 17. | kutsub komisjoni üles võtma Toidu- ja Veterinaarameti auditite eesmärkide hulka ka toidupettuse tuvastamise; arvab, et Toidu- ja Veterinaaramet ning liikmesriigid peaksid tahtlike rikkumiste kindlakstegemiseks kasutama korrapäraseid, sõltumatuid ja kohustuslikke etteteatamata kontrolle, et tagada toiduohutuse kõrgeimate standardite tulemuslik järgimine; on kindlalt seisukohal, et tarbijate usalduse tagasivõitmiseks ja säilitamiseks on tähtis läbipaistev käitumine ametlike kontrollide ja inspekteerimisi teostamisel ning toidukäitlejate kontrollide ja inspektsioonide aruannete ja tulemuste avalikustamine; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles võtma Toidu- ja Veterinaarameti auditite eesmärkide hulka ka toidupettuse tuvastamise; arvab, et Toidu- ja Veterinaaramet ning liikmesriigid peaksid tahtlike rikkumiste kindlakstegemiseks kasutama korrapäraseid, sõltumatuid ja kohustuslikke etteteatamata kontrolle, et tagada toiduohutuse kõrgeimate standardite tulemuslik järgimine; on kindlalt seisukohal, et tarbijate usalduse tagasivõitmiseks ja säilitamiseks on tähtis läbipaistev käitumine ametlike kontrollide ja inspekteerimisi teostamisel ning toidukäitlejate kontrollide ja inspektsioonide aruannete ja tulemuste avalikustamine;

| 18. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ja liikmesriigid on teinud Toidu- ja Veterinaarameti aruanded ja auditid vaid piiratult nähtavaks ning on neid kasutanud piiratud ulatuses; palub komisjonil järjekindlamalt järgida Toidu- ja Veterinaarameti aruandeid ja soovitusi; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ja liikmesriigid on teinud Toidu- ja Veterinaarameti aruanded ja auditid vaid piiratult nähtavaks ning on neid kasutanud piiratud ulatuses; palub komisjonil järjekindlamalt järgida Toidu- ja Veterinaarameti aruandeid ja soovitusi;

| 19. | kutsub eelarvepädevaid institutsioone üles suurendama Toidu- ja Veterinaarameti ning komisjoni toidupettust uuriva töörühma suutlikkust ja vahendeid; |
| --- | --- |

19.

kutsub eelarvepädevaid institutsioone üles suurendama Toidu- ja Veterinaarameti ning komisjoni toidupettust uuriva töörühma suutlikkust ja vahendeid;

| 20. | tunneb muret selle pärast, et ELis on vähendatud rahalisi vahendeid asutustele, kes neid väga olulisi kontrolliülesandeid teostavad; |
| --- | --- |

20.

tunneb muret selle pärast, et ELis on vähendatud rahalisi vahendeid asutustele, kes neid väga olulisi kontrolliülesandeid teostavad;

| 21. | palub liikmesriikidel ja Euroopa piirkondadel anda kontrolliasutuste käsutusse piisavalt töötajaid ning finants- ja tehnilisi ressursse; |
| --- | --- |

21.

palub liikmesriikidel ja Euroopa piirkondadel anda kontrolliasutuste käsutusse piisavalt töötajaid ning finants- ja tehnilisi ressursse;

| 22. | rõhutab, et tõhus kontrollimine ja inspekteerimine tuleks korraldada nii, et see ei tekitaks VKEdele asjatut halduskoormust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et tõhus kontrollimine ja inspekteerimine tuleks korraldada nii, et see ei tekitaks VKEdele asjatut halduskoormust;

| 23. | teeb ettepaneku korraldada igal aastal Toidu- ja Veterinaarameti kuulamine parlamendi keskkonna-, rahvatervise ning toiduohutuse komisjonis, et arutada lõpetatud ja tulevasi auditeid, enne kui Toidu- ja Veterinaaramet võtab vastu järgmise aasta tegevuskava; |
| --- | --- |

23.

teeb ettepaneku korraldada igal aastal Toidu- ja Veterinaarameti kuulamine parlamendi keskkonna-, rahvatervise ning toiduohutuse komisjonis, et arutada lõpetatud ja tulevasi auditeid, enne kui Toidu- ja Veterinaaramet võtab vastu järgmise aasta tegevuskava;

| 24. | palub liikmesriikidel tagada, et Toidu- ja Veterinaarameti tõstatatud probleemidele reageeritaks asjakohaselt ja et nendega tegeldakse; |
| --- | --- |

24.

palub liikmesriikidel tagada, et Toidu- ja Veterinaarameti tõstatatud probleemidele reageeritaks asjakohaselt ja et nendega tegeldakse;

| 25. | märgib, et Toidu- ja Veterinaarameti töökava läbivaatamise ja prioriteetide kindlaksmääramise protsessi muutmine ei tohiks muuta Toidu- ja Veterinaarameti töökavade vastuvõtmise õiguskorda; |
| --- | --- |

25.

märgib, et Toidu- ja Veterinaarameti töökava läbivaatamise ja prioriteetide kindlaksmääramise protsessi muutmine ei tohiks muuta Toidu- ja Veterinaarameti töökavade vastuvõtmise õiguskorda;

| 26. | nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt konkreetsemalt reageerimist Toidu- ja Veterinaarameti auditite tulemustele seoses ELi eksportimiseks mõeldud tapaloomade kohta esitatud võltsitud ravimisandmetega, ning kolmandatest riikidest pärit sellise liha ja muude loomsete toodete ELi turule laskmise välistamist, mille puhul ei saa tagada, et need vastavad ELi toiduohutuse nõuetele; |
| --- | --- |

26.

nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt konkreetsemalt reageerimist Toidu- ja Veterinaarameti auditite tulemustele seoses ELi eksportimiseks mõeldud tapaloomade kohta esitatud võltsitud ravimisandmetega, ning kolmandatest riikidest pärit sellise liha ja muude loomsete toodete ELi turule laskmise välistamist, mille puhul ei saa tagada, et need vastavad ELi toiduohutuse nõuetele;

| 27. | märgib, et liikmesriikidel on jurisdiktsiooni küsimuste tõttu tihti raske jälgida pettusega tegelevat toidukäitlejat, kelle tegevus on piiriülene; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei tee toidupettuse piiriüleste juhtumite puhul süsteemset koostööd Europoliga, vaid tegutsevad kahepoolselt; |
| --- | --- |

27.

märgib, et liikmesriikidel on jurisdiktsiooni küsimuste tõttu tihti raske jälgida pettusega tegelevat toidukäitlejat, kelle tegevus on piiriülene; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei tee toidupettuse piiriüleste juhtumite puhul süsteemset koostööd Europoliga, vaid tegutsevad kahepoolselt;

| 28. | tunnistab, et väga on vaja rikkumistest teatajaid, kes annaksid teavet veel avastamata pettuste kohta toiduainesektoris; kutsub liikmesriike üles looma sobivaid tingimusi, et võimaldada rikkumistest teatajatel paljastada petturluse juhtumeid turvaliselt ja anonüümselt; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et väga on vaja rikkumistest teatajaid, kes annaksid teavet veel avastamata pettuste kohta toiduainesektoris; kutsub liikmesriike üles looma sobivaid tingimusi, et võimaldada rikkumistest teatajatel paljastada petturluse juhtumeid turvaliselt ja anonüümselt;

| 29. | usub, et riikide pädevad asutused peaksid teavitama üldsust võimalikult ulatuslikult ja asjakohasel viisil toodete tagasivõtmisest ja muudest meetmetest, mida pädevad asutused on rakendanud toidupettuse juhtumite puhul; |
| --- | --- |

29.

usub, et riikide pädevad asutused peaksid teavitama üldsust võimalikult ulatuslikult ja asjakohasel viisil toodete tagasivõtmisest ja muudest meetmetest, mida pädevad asutused on rakendanud toidupettuse juhtumite puhul;

Õigusraamistik

| 30. | on arvamusel, et ametlik kontroll peaks keskenduma peale toiduohutuse tagamise ka pettuse ärahoidmisele ja tarbijate eksitamise ohu tõrjumisele; peab õigeks, et komisjoni ettepanek vaadata uuesti läbi ametliku kontrolli süsteem hõlmab ka toidupettuse lisakontrolli, juhul kui pädevatel asutustel on alust kahtlustada, et käitaja tegeleb pettusega; |
| --- | --- |

30.

on arvamusel, et ametlik kontroll peaks keskenduma peale toiduohutuse tagamise ka pettuse ärahoidmisele ja tarbijate eksitamise ohu tõrjumisele; peab õigeks, et komisjoni ettepanek vaadata uuesti läbi ametliku kontrolli süsteem hõlmab ka toidupettuse lisakontrolli, juhul kui pädevatel asutustel on alust kahtlustada, et käitaja tegeleb pettusega;

| 31. | märgib, et mõni liikmesriik delegeerib kontrolli teostamise osaliselt eraõiguslikele kontrollorganitele; rõhutab, et liikmesriikide pädevad asutused peavad alati kontrollisüsteemide üle järelevalvet teostama ning kõiki eraõiguslikke kontrollisüsteeme kontrollima, sertifitseerima ja jälgima, tagamaks, et need järgivad enda tuvastatud andmete avaliku sektori asutustele kättesaadavaks tegemisel riiklikke ja rahvusvahelisi norme; |
| --- | --- |

31.

märgib, et mõni liikmesriik delegeerib kontrolli teostamise osaliselt eraõiguslikele kontrollorganitele; rõhutab, et liikmesriikide pädevad asutused peavad alati kontrollisüsteemide üle järelevalvet teostama ning kõiki eraõiguslikke kontrollisüsteeme kontrollima, sertifitseerima ja jälgima, tagamaks, et need järgivad enda tuvastatud andmete avaliku sektori asutustele kättesaadavaks tegemisel riiklikke ja rahvusvahelisi norme;

| 32. | ei poolda kavasid, mille kohaselt tuleks kontrollimisülesanded riigiasutustelt ettevõtjatele delegeerida, |
| --- | --- |

32.

ei poolda kavasid, mille kohaselt tuleks kontrollimisülesanded riigiasutustelt ettevõtjatele delegeerida,

| 33. | on seisukohal, et tuleks täpsustada kauplejate rolli ja ettevõtjatevahelisele müügitegevusele kohaldatavat õigusraamistikku; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et tuleks täpsustada kauplejate rolli ja ettevõtjatevahelisele müügitegevusele kohaldatavat õigusraamistikku;

| 34. | on seisukohal, et kõik ettevõtjad, sealhulgas külmhooneid kasutavad kauplejad ja külmhoonete omanikud, kes inimese toiduahela tooraineid, toidu koostisosi või toiduaineid töötlevad, nendega kauplevad või neid säilitavad, peaksid olema registreeritud toidukäitlejatena ja nende üle tuleks teostada kontrolli; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et kõik ettevõtjad, sealhulgas külmhooneid kasutavad kauplejad ja külmhoonete omanikud, kes inimese toiduahela tooraineid, toidu koostisosi või toiduaineid töötlevad, nendega kauplevad või neid säilitavad, peaksid olema registreeritud toidukäitlejatena ja nende üle tuleks teostada kontrolli;

| 35. | on seisukohal, et toidukäitlejad peaksid suutma avaldada, kust nende kasutatavad toiduained või koostisained pärinevad, ehk teisisõnu: igal tootmisahelas osaleval toidukäitlejal on oma osa vastutuses lõpptoote eest; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et toidukäitlejad peaksid suutma avaldada, kust nende kasutatavad toiduained või koostisained pärinevad, ehk teisisõnu: igal tootmisahelas osaleval toidukäitlejal on oma osa vastutuses lõpptoote eest;

| 36. | tunnistab selge ja arusaadava ettevõtjatevahelise ning ettevõtjalt tarbijale suunatud märgistamise tähtsust ja kutsub komisjoni üles vaatama uuesti läbi ELi toidualaseid õigusnorme, et vähendada toidupettuse ohtu; |
| --- | --- |

36.

tunnistab selge ja arusaadava ettevõtjatevahelise ning ettevõtjalt tarbijale suunatud märgistamise tähtsust ja kutsub komisjoni üles vaatama uuesti läbi ELi toidualaseid õigusnorme, et vähendada toidupettuse ohtu;

| 37. | nõuab külmutatud toidukaupade ettevõtjatevahelise ja ettevõtjalt tarbijale suunatud märgistuse laiemat tutvustamist ning selle märgistuse tõhusamat jälgimist; palub komisjonil esitada ettepaneku liha ja kala kohustusliku märgistuse kohta, millel oleks osutatud, kas, mitu korda ja kui kaua liha- ja kalatooteid on külmutatud; |
| --- | --- |

37.

nõuab külmutatud toidukaupade ettevõtjatevahelise ja ettevõtjalt tarbijale suunatud märgistuse laiemat tutvustamist ning selle märgistuse tõhusamat jälgimist; palub komisjonil esitada ettepaneku liha ja kala kohustusliku märgistuse kohta, millel oleks osutatud, kas, mitu korda ja kui kaua liha- ja kalatooteid on külmutatud;

| 38. | on seisukohal, et kuigi päritoluriigi näitamine märgistusel ei ole iseenesest toidupettuse vastu võitlemise vahend, võib see aidata tagada paremat jälgitavust kogu toidutarneahela piires, stabiilsemaid suhteid lihatarnijate ja -töötlejate vahel, ettevõtjate suuremat hoolikust tarnijate ja toodete valikul ning usaldusväärsema teabe andmist tarbijale, aidates sellega tarbija usaldust taastada; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et kuigi päritoluriigi näitamine märgistusel ei ole iseenesest toidupettuse vastu võitlemise vahend, võib see aidata tagada paremat jälgitavust kogu toidutarneahela piires, stabiilsemaid suhteid lihatarnijate ja -töötlejate vahel, ettevõtjate suuremat hoolikust tarnijate ja toodete valikul ning usaldusväärsema teabe andmist tarbijale, aidates sellega tarbija usaldust taastada;

| 39. | tuletab meelde, et määruses (EL) nr 1169/2011 on sätestatud, et komisjon võtab pärast mõju hindamist 2013. aasta detsembriks vastu rakendusaktid päritoluriigi kohustusliku märgistuse kohta sea-, lamba-, kitse- ja linnuliha puhul, samuti vabatahtliku märgistuse kohta; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et määruses (EL) nr 1169/2011 on sätestatud, et komisjon võtab pärast mõju hindamist 2013. aasta detsembriks vastu rakendusaktid päritoluriigi kohustusliku märgistuse kohta sea-, lamba-, kitse- ja linnuliha puhul, samuti vabatahtliku märgistuse kohta;

| 40. | palub komisjonil kiiresti esitada rakendusaktid värke sea-, lamba-, kitse- ja linnuliha märgistamise kohta, toetudes eeskirjadele, mis juba kehtivad töötlemata veise- ja vasikaliha kohta, ning tagada sellega, et tarbijale tehakse teatavaks loomade sünni-, kasvatus- ja tapakoht, võttes samal ajal arvesse olemasolevaid riiklikke ja piirkondlikke liha päritolu tähistamise süsteeme; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil kiiresti esitada rakendusaktid värke sea-, lamba-, kitse- ja linnuliha märgistamise kohta, toetudes eeskirjadele, mis juba kehtivad töötlemata veise- ja vasikaliha kohta, ning tagada sellega, et tarbijale tehakse teatavaks loomade sünni-, kasvatus- ja tapakoht, võttes samal ajal arvesse olemasolevaid riiklikke ja piirkondlikke liha päritolu tähistamise süsteeme;

| 41. | tuletab lisaks meelde, et Euroopa Parlament on varem nõudnud töödeldud toiduainetes sisalduva liha päritolumärgistust ning et komisjon koostab aruannet toidu koostisosana kasutatava liha päritolu kohustusliku märgistamise kohta; nõuab, et komisjon esitaks kiiresti oma aruande ja seejärel seadusandlikud ettepanekud, et muuta töödeldud toidus kasutatava liha päritolu märkimise kohustuslikuks, ning et komisjon võtaks sealjuures arvesse oma mõjuhinnanguid ja väldiks ülemääraste kulude ja halduskoormuse tekitamist; |
| --- | --- |

41.

tuletab lisaks meelde, et Euroopa Parlament on varem nõudnud töödeldud toiduainetes sisalduva liha päritolumärgistust ning et komisjon koostab aruannet toidu koostisosana kasutatava liha päritolu kohustusliku märgistamise kohta; nõuab, et komisjon esitaks kiiresti oma aruande ja seejärel seadusandlikud ettepanekud, et muuta töödeldud toidus kasutatava liha päritolu märkimise kohustuslikuks, ning et komisjon võtaks sealjuures arvesse oma mõjuhinnanguid ja väldiks ülemääraste kulude ja halduskoormuse tekitamist;

| 42. | kutsub üles parandama märgistust töödeldud toidu koostises kasutatava kala kohta, nimelt kala päritolu ja kasutatud püügitehnika osas; |
| --- | --- |

42.

kutsub üles parandama märgistust töödeldud toidu koostises kasutatava kala kohta, nimelt kala päritolu ja kasutatud püügitehnika osas;

| 43. | kutsub komisjoni üles koos sidusrühmade ja liikmesriikidega suurendama jõupingutusi, et teha kindlaks, kas ja millises ulatuses võiks toidutarneahelas kasutusele võtta elektroonilised sertifitseerimissüsteemid, millega võiks vähendada pabersertifikaatidest tuleneva pettuse tõenäosust; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles koos sidusrühmade ja liikmesriikidega suurendama jõupingutusi, et teha kindlaks, kas ja millises ulatuses võiks toidutarneahelas kasutusele võtta elektroonilised sertifitseerimissüsteemid, millega võiks vähendada pabersertifikaatidest tuleneva pettuse tõenäosust;

| 44. | palub komisjonil luua hobusepasside Euroopa keskregistri, et vältida topeltpasside väljaandmise pettust; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil luua hobusepasside Euroopa keskregistri, et vältida topeltpasside väljaandmise pettust;

| 45. | tunneb muret kloonitud loomade liha käsitleva Euroopa õigusraamistiku puudumise pärast; |
| --- | --- |

45.

tunneb muret kloonitud loomade liha käsitleva Euroopa õigusraamistiku puudumise pärast;

| 46. | kutsub komisjoni üles arendama välja kloonitud loomadest toodetud liha jälgitavuse ja tuvastamise meetodi, näiteks kloonitud loomade kohta rahvusvahelise geeniandmebaasi loomise kaudu; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles arendama välja kloonitud loomadest toodetud liha jälgitavuse ja tuvastamise meetodi, näiteks kloonitud loomade kohta rahvusvahelise geeniandmebaasi loomise kaudu;

Ettevõtja sotsiaalne vastutus

| 47. | peab tähtsaks, et lisaks toiduainesektori ametliku kontrollimise süsteemile ja seda süsteemi asendamata, töötataks selles sektoris endas ennetavalt välja ja rakendataks pettusevastaseid algatusi, näiteks toodete terviklikkuse kontrollimine, enesekontroll, analüüs, toote jälgimise kavad, auditid ja sertifitseerimine, ning hindab positiivselt praegusi algatusi, nagu üleilmne toiduohutuse algatus ja toidupettust käsitlev Michigani riikliku ülikooli algatus; |
| --- | --- |

47.

peab tähtsaks, et lisaks toiduainesektori ametliku kontrollimise süsteemile ja seda süsteemi asendamata, töötataks selles sektoris endas ennetavalt välja ja rakendataks pettusevastaseid algatusi, näiteks toodete terviklikkuse kontrollimine, enesekontroll, analüüs, toote jälgimise kavad, auditid ja sertifitseerimine, ning hindab positiivselt praegusi algatusi, nagu üleilmne toiduohutuse algatus ja toidupettust käsitlev Michigani riikliku ülikooli algatus;

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma toidukäitlejatele seadusliku kohustuse kehtestamist, et nad teavitaksid pädevaid asutusi toidupettuse juhtumitest; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma toidukäitlejatele seadusliku kohustuse kehtestamist, et nad teavitaksid pädevaid asutusi toidupettuse juhtumitest;

| 49. | on seisukohal, et jaemüügisektoril on eriline kohustus tagada toidukaupade terviklikkus ja nõuda oma tarnijatelt ohutut ja kindlat tarneahelat; on seisukohal, et jaemüüjate kohustus on kontrollida vähemalt toodete formaalset vastavust märgistuseeskirjadele; mõistab hukka jaemüügiettevõtjate ja teiste toidukäitlejate surve esmatootjatele, et viimased toodaksid veelgi odavamalt, seda sageli toiduainete või nende koostisainete kvaliteedi arvelt; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et jaemüügisektoril on eriline kohustus tagada toidukaupade terviklikkus ja nõuda oma tarnijatelt ohutut ja kindlat tarneahelat; on seisukohal, et jaemüüjate kohustus on kontrollida vähemalt toodete formaalset vastavust märgistuseeskirjadele; mõistab hukka jaemüügiettevõtjate ja teiste toidukäitlejate surve esmatootjatele, et viimased toodaksid veelgi odavamalt, seda sageli toiduainete või nende koostisainete kvaliteedi arvelt;

| 50. | märgib, et toidukäitlejad ei tea praegu alati, kust nende kasutatavad koostisained pärinevad; märgib sellega seoses, et lühikesed (kohalikud ja piirkondlikud) tarneahelad võimaldavad tagada suurema läbipaistvuse ning asendada pikki ja keerulisi tarneahelaid, millel on toidupettuse kriisi puhul oluline osa; |
| --- | --- |

50.

märgib, et toidukäitlejad ei tea praegu alati, kust nende kasutatavad koostisained pärinevad; märgib sellega seoses, et lühikesed (kohalikud ja piirkondlikud) tarneahelad võimaldavad tagada suurema läbipaistvuse ning asendada pikki ja keerulisi tarneahelaid, millel on toidupettuse kriisi puhul oluline osa;

| 51. | kutsub komisjoni üles esitama vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) seadusandlikud ettepanekud kohaliku turustamise ja otsemüügi märgiste kohta, et aidata kaasa asjaomaste turgude edendamisele ja aidata talunikel oma toodangule lisaväärtust anda; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles esitama vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) seadusandlikud ettepanekud kohaliku turustamise ja otsemüügi märgiste kohta, et aidata kaasa asjaomaste turgude edendamisele ja aidata talunikel oma toodangule lisaväärtust anda;

Jõustamine ja kontroll

| 52. | palub komisjonil vastavalt määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) artiklitele 7 ja 17 jälitada ja takistada selliste toodete turustamist, mida müüakse endiselt turul tahtlikult vale või eksitava nime all, kuna seda tuleb samuti pidada üheks toidupettuse vormiks; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil vastavalt määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) artiklitele 7 ja 17 jälitada ja takistada selliste toodete turustamist, mida müüakse endiselt turul tahtlikult vale või eksitava nime all, kuna seda tuleb samuti pidada üheks toidupettuse vormiks;

| 53. | on veendunud, et pädevatel asutustel on vaja muuta oma suhtumisviisi, minnes haldus- ja veterinaariapõhiselt käsitluselt üle korravalvamisel põhinevale käsitlusviisile, võttes eeskujuks Taani toiduameti nn lendsalga ning Itaalia sandarmiüksuse Arma dei Carabinieri ja finantsjärelevalveasutuse Guarda di Finanza; rõhutab, et sellise lähenemisviisi eelduseks on asjaomastes kohtutes selliste kohtunike ametisse nimetamine, kes on toidualase õiguse asjatundjad; |
| --- | --- |

53.

on veendunud, et pädevatel asutustel on vaja muuta oma suhtumisviisi, minnes haldus- ja veterinaariapõhiselt käsitluselt üle korravalvamisel põhinevale käsitlusviisile, võttes eeskujuks Taani toiduameti nn lendsalga ning Itaalia sandarmiüksuse Arma dei Carabinieri ja finantsjärelevalveasutuse Guarda di Finanza; rõhutab, et sellise lähenemisviisi eelduseks on asjaomastes kohtutes selliste kohtunike ametisse nimetamine, kes on toidualase õiguse asjatundjad;

| 54. | rõhutab, et kontrollide tegemine peab olema riskipõhine ning hõlmama iga tarneahela ja toidukauba puhul riskiprofiili arengut ja vastuvõtlikkuse hindamist, mis põhineks jooksvatel teadusuuringutel, milles oleksid ühendatud toidu autentsuse ja kriminoloogiaalased teadmised; näiteks võib tuua Amsterdami Vaba Ülikooli ja Wageningeni Ülikooli teadusuuringud; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et kontrollide tegemine peab olema riskipõhine ning hõlmama iga tarneahela ja toidukauba puhul riskiprofiili arengut ja vastuvõtlikkuse hindamist, mis põhineks jooksvatel teadusuuringutel, milles oleksid ühendatud toidu autentsuse ja kriminoloogiaalased teadmised; näiteks võib tuua Amsterdami Vaba Ülikooli ja Wageningeni Ülikooli teadusuuringud;

| 55. | palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata Euroopa ja riiklike teadus- ja arenguprogrammide toetamist, et töötada välja ja rakendada toidupettuse avastamise tehnoloogiaid ja meetodeid, näiteks andurtehnoloogia, andmete analüüs ja toodetel sõrmejälgede määramine, ning aidata kaasa sellele, et need testid muutuksid lühikese ajaga kaubanduslikult kättesaadavaks; tunnustab toidu terviklikkust ja autentsust käsitlevaid praegusi Euroopa teadusprojekte, nagu TRACE ja AuthenticFood; |
| --- | --- |

55.

palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata Euroopa ja riiklike teadus- ja arenguprogrammide toetamist, et töötada välja ja rakendada toidupettuse avastamise tehnoloogiaid ja meetodeid, näiteks andurtehnoloogia, andmete analüüs ja toodetel sõrmejälgede määramine, ning aidata kaasa sellele, et need testid muutuksid lühikese ajaga kaubanduslikult kättesaadavaks; tunnustab toidu terviklikkust ja autentsust käsitlevaid praegusi Euroopa teadusprojekte, nagu TRACE ja AuthenticFood;

| 56. | soovitab Toidu- ja Veterinaarametil ja riikide asutustel lisada oma audititesse sisend-, väljund- ja jäätmevoogude nn massibilansi kontroll; |
| --- | --- |

56.

soovitab Toidu- ja Veterinaarametil ja riikide asutustel lisada oma audititesse sisend-, väljund- ja jäätmevoogude nn massibilansi kontroll;

| 57. | nõuab, et parandataks koordineerimist ja teabevahetust toidupettuse uurimisega tegelevate liikmesriikide asutuste vahel, et aidata liikmesriikidel tõhustada jõupingutusi toidupettuse vastu võitlemisel; kutsub komisjoni seetõttu üles kiiresti rakendama elektroonilist süsteemi, mis põhineks olemasoleval toidu- ja söödaalasel kiirhoiatussüsteemil, nagu komisjon ise on soovitanud, et võimaldada kiiret toidupettuse juhtumitega seotud teabe vahetust liikmesriikide ja komisjoni vahel; nõuab iga-aastaste aruannete avaldamist, milles toodaks sarnaselt toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi aruannetele välja avalikustamata pettusejuhtumid; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et parandataks koordineerimist ja teabevahetust toidupettuse uurimisega tegelevate liikmesriikide asutuste vahel, et aidata liikmesriikidel tõhustada jõupingutusi toidupettuse vastu võitlemisel; kutsub komisjoni seetõttu üles kiiresti rakendama elektroonilist süsteemi, mis põhineks olemasoleval toidu- ja söödaalasel kiirhoiatussüsteemil, nagu komisjon ise on soovitanud, et võimaldada kiiret toidupettuse juhtumitega seotud teabe vahetust liikmesriikide ja komisjoni vahel; nõuab iga-aastaste aruannete avaldamist, milles toodaks sarnaselt toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi aruannetele välja avalikustamata pettusejuhtumid;

| 58. | nõuab toidupettuse vastase võrgustiku loomist, mis aitaks parandada koordineerimist Euroopa eri asutuste vahel (Europol, Eurojust, Toidu- ja Veterinaaramet), et toidupettusi paremini ära hoida ja avastada; |
| --- | --- |

58.

nõuab toidupettuse vastase võrgustiku loomist, mis aitaks parandada koordineerimist Euroopa eri asutuste vahel (Europol, Eurojust, Toidu- ja Veterinaaramet), et toidupettusi paremini ära hoida ja avastada;

| 59. | soovitab eeskätt liha- ja kalatoodetega seoses võtta pistelistel kontrollidel liikide kindlaksmääramise standardmenetlusena kasutusele DNA-analüüs ning luua selle põhjal DNA keskandmebaas; |
| --- | --- |

59.

soovitab eeskätt liha- ja kalatoodetega seoses võtta pistelistel kontrollidel liikide kindlaksmääramise standardmenetlusena kasutusele DNA-analüüs ning luua selle põhjal DNA keskandmebaas;

| 60. | palub komisjonil kõrvaldada praegustes toiduohutuse ja toidukaupade jälgitavuse eeskirjades esinevad lüngad seoses toidu importimisega kolmandatelt isikutelt, mille puhul valitseb suurem toidupettuse oht; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil kõrvaldada praegustes toiduohutuse ja toidukaupade jälgitavuse eeskirjades esinevad lüngad seoses toidu importimisega kolmandatelt isikutelt, mille puhul valitseb suurem toidupettuse oht;

| 61. | nõuab, et ELi poolt läbiräägitavate vabakaubanduslepingute tõttu ei muudetaks Euroopa toiduohutusalaseid õigusakte ega vähendataks pingutusi nende õigusaktide rakendamiseks; |
| --- | --- |

61.

nõuab, et ELi poolt läbiräägitavate vabakaubanduslepingute tõttu ei muudetaks Euroopa toiduohutusalaseid õigusakte ega vähendataks pingutusi nende õigusaktide rakendamiseks;

| 62. | on seisukohal, et kontrollide tulemused tuleks avalikustada nii, et need oleksid tarbijatele kergesti kättesaadavad ja arusaadavad, nt hindamissüsteemi vormis; on veendunud, et see aitaks tarbijaid otsuste tegemisel ning annaks ühtlasi toidukäitlejatele stiimuli saavutada häid tulemusi; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et kontrollide tulemused tuleks avalikustada nii, et need oleksid tarbijatele kergesti kättesaadavad ja arusaadavad, nt hindamissüsteemi vormis; on veendunud, et see aitaks tarbijaid otsuste tegemisel ning annaks ühtlasi toidukäitlejatele stiimuli saavutada häid tulemusi;

Karistused

| 63. | tunnustab komisjoni ettepanekut karmistada karistusi, et vähemalt seada vastukaal arvatavale majanduslikule kasule, mida rikkumiste abil püütakse saada, kuid arvab, et see ei ole piisavalt hoiatav; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid kehtestama toidupettuse eest trahvid, mis oleksid vähemalt poole suuremad kui eeldatav pettuse teel saadav majanduslik kasu; peab vajalikuks, et liikmesriigid kehtestaksid täiendava hoiatusena veelgi suuremad trahvid ja eelkõige kriminaalkaristused selliste toidupettuste korral, mis seavad tahtlikult ohtu inimeste tervise või on seotud vähekaitstud tarbijatele suunatud toodetega; teeb ettepaneku, et korduvalt rikkumiselt tabatud toidukäitleja tuleks registrist kustutada; |
| --- | --- |

63.

tunnustab komisjoni ettepanekut karmistada karistusi, et vähemalt seada vastukaal arvatavale majanduslikule kasule, mida rikkumiste abil püütakse saada, kuid arvab, et see ei ole piisavalt hoiatav; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid kehtestama toidupettuse eest trahvid, mis oleksid vähemalt poole suuremad kui eeldatav pettuse teel saadav majanduslik kasu; peab vajalikuks, et liikmesriigid kehtestaksid täiendava hoiatusena veelgi suuremad trahvid ja eelkõige kriminaalkaristused selliste toidupettuste korral, mis seavad tahtlikult ohtu inimeste tervise või on seotud vähekaitstud tarbijatele suunatud toodetega; teeb ettepaneku, et korduvalt rikkumiselt tabatud toidukäitleja tuleks registrist kustutada;

| 64. | peab kahetsusväärseks, et komisjonil puudub ülevaade liikmesriikide karistamissüsteemidest, mida kasutatakse toidupettusega seotud rikkumiste puhul, ning nende süsteemide toimimisest ELi õigusaktide alusel; palub komisjonil võimalikult kiiresti endale selline ülevaade luua; |
| --- | --- |

64.

peab kahetsusväärseks, et komisjonil puudub ülevaade liikmesriikide karistamissüsteemidest, mida kasutatakse toidupettusega seotud rikkumiste puhul, ning nende süsteemide toimimisest ELi õigusaktide alusel; palub komisjonil võimalikult kiiresti endale selline ülevaade luua;

| 65. | nõuab, et rohkem võetaks arvesse loomade heaolu ja langetataks karmimaid karistusi vastavate eeskirjade rikkumise eest; |
| --- | --- |

65.

nõuab, et rohkem võetaks arvesse loomade heaolu ja langetataks karmimaid karistusi vastavate eeskirjade rikkumise eest;

| 66. | kutsub komisjoni üles koguma liikmesriikidelt andmeid ning andma aru eri liikmesriikides kehtivates karistussüsteemides toidupettuste puhul kasutatavate karistuste laadi ja määra ning nende karistussüsteemide toimimise kohta; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles koguma liikmesriikidelt andmeid ning andma aru eri liikmesriikides kehtivates karistussüsteemides toidupettuste puhul kasutatavate karistuste laadi ja määra ning nende karistussüsteemide toimimise kohta;

| 67. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda ka muid meetodeid, mille eesmärk on toidupettuse ärahoidmine ja selle eest hoiatamine, näiteks rikkujate nimede häbistav avaldamine pettuses süüdimõistetud toidukäitlejate Euroopa registris; |
| --- | --- |

67.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda ka muid meetodeid, mille eesmärk on toidupettuse ärahoidmine ja selle eest hoiatamine, näiteks rikkujate nimede häbistav avaldamine pettuses süüdimõistetud toidukäitlejate Euroopa registris;

| 68. | nõuab praeguste jälgitavussüsteemide laiendamist ning algmääruses (EÜ) nr 178/2002 ette nähtud astmeteta jälgitavuse (hõlmab toitu ja sööta, toiduloomi ja kõiki muid aineid, kes või mis on mõeldud kasutamiseks toidu või söödana või keda või mida võidakse kasutada toidu või sööda tootmisel) järjekindlat rakendamist; nõuab, et kogu toidutarneahel Euroopas oleks tootmise, töötlemise, müügi ja turustamise kõikidel etappidel läbipaistev ja täiesti avatud inspektorite kontrollile, et pettusega seotud toiduained oleks võimalik kiiresti kindlaks teha; |
| --- | --- |

68.

nõuab praeguste jälgitavussüsteemide laiendamist ning algmääruses (EÜ) nr 178/2002 ette nähtud astmeteta jälgitavuse (hõlmab toitu ja sööta, toiduloomi ja kõiki muid aineid, kes või mis on mõeldud kasutamiseks toidu või söödana või keda või mida võidakse kasutada toidu või sööda tootmisel) järjekindlat rakendamist; nõuab, et kogu toidutarneahel Euroopas oleks tootmise, töötlemise, müügi ja turustamise kõikidel etappidel läbipaistev ja täiesti avatud inspektorite kontrollile, et pettusega seotud toiduained oleks võimalik kiiresti kindlaks teha;

| 69. | soovitab kohustada kõiki uurimislaboreid ja nende töötajaid teavitama pädevaid järelevalveasutusi kõikidest toidu- ja söödaanalüüside tulemustest, mis viitavad võimalikele toidupettuse juhtumitele või on olulised toidupettuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

69.

soovitab kohustada kõiki uurimislaboreid ja nende töötajaid teavitama pädevaid järelevalveasutusi kõikidest toidu- ja söödaanalüüside tulemustest, mis viitavad võimalikele toidupettuse juhtumitele või on olulised toidupettuse vastu võitlemisel;

o

o o

| 70. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

70.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/food/horsemeat/plan_en.htm.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/31

---

P7_TA(2014)0012

Tõhus tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon tõhusa tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia kohta (2013/2112(INI))

(2016/C 482/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle preambulit ja artikleid 3 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle preambulit ja artikleid 3 ja 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ja 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ja 168,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 1, 3, 27, 31, 32 ja 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 1, 3, 27, 31, 32 ja 33,

| — | võttes arvesse 3. mai 1996. aasta Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle I osa ja II osa artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 1996. aasta Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle I osa ja II osa artiklit 3,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhilisi tööstandardeid ning selle konventsioone ja soovitusi töökorralduse ja tööjärelevalve kohta (konventsioonid 81 ja 129), mis on rahvusvaheline lähtealus töötingimuste ja töötajate kaitsega seotud õigussätete kohaldamise tagamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhilisi tööstandardeid ning selle konventsioone ja soovitusi töökorralduse ja tööjärelevalve kohta (konventsioonid 81 ja 129), mis on rahvusvaheline lähtealus töötingimuste ja töötajate kaitsega seotud õigussätete kohaldamise tagamiseks,

| — | võttes arvesse konventsiooni 143 võõrtöötajate kohta (1975) ja ILO täiendavaid sätteid võõrtöötajate kohta, millega nähakse ette kõigi vajalike ja asjakohaste meetmete vastuvõtmine, et tõkestada sisserändajate mitteametlikku liikumist tööhõive nimel ja sisserändajate ebaseaduslikku töötamist; võttes arvesse ka haldus-, tsiviil- ja karistusõiguslike sanktsioonide kohaldamist seoses võõrtöötajate ebaseadusliku töötamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsiooni 143 võõrtöötajate kohta (1975) ja ILO täiendavaid sätteid võõrtöötajate kohta, millega nähakse ette kõigi vajalike ja asjakohaste meetmete vastuvõtmine, et tõkestada sisserändajate mitteametlikku liikumist tööhõive nimel ja sisserändajate ebaseaduslikku töötamist; võttes arvesse ka haldus-, tsiviil- ja karistusõiguslike sanktsioonide kohaldamist seoses võõrtöötajate ebaseadusliku töötamisega,

| — | võttes arvesse ILO inimväärse töö tagamise suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO inimväärse töö tagamise suuniseid,

| — | võttes arvesse ILO konventsioone ja soovitusi töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO konventsioone ja soovitusi töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (raamdirektiiv) (2) ja selle üksikdirektiive, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (raamdirektiiv) (2) ja selle üksikdirektiive,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu ja liikmesriikide esindajate resolutsiooni, mis võeti vastu nõukogu 22. aprilli 1999. aasta kohtumisel liikmesriikide asutuste vahelist koostöö parandamist käsitleva käitumisjuhendi kohta seoses piiriülese sotsiaalkindlustushüvitise ja sotsiaalmaksete pettuse ning deklareerimata töö vastu võitlemise ning töötajate piiriülese lähetamisega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja liikmesriikide esindajate resolutsiooni, mis võeti vastu nõukogu 22. aprilli 1999. aasta kohtumisel liikmesriikide asutuste vahelist koostöö parandamist käsitleva käitumisjuhendi kohta seoses piiriülese sotsiaalkindlustushüvitise ja sotsiaalmaksete pettuse ning deklareerimata töö vastu võitlemise ning töötajate piiriülese lähetamisega (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta direktiivi 1999/85/EÜ, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses võimalusega katseliselt kohaldada vähendatud käibemaksumäära töömahukate teenuste suhtes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta direktiivi 1999/85/EÜ, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses võimalusega katseliselt kohaldada vähendatud käibemaksumäära töömahukate teenuste suhtes (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2007. aasta teatist „Tõhustagem võitlust deklareerimata töö vastu“ (COM(2007)0628), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2007. aasta teatist „Tõhustagem võitlust deklareerimata töö vastu“ (COM(2007)0628),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2007. aasta teatist komisjoni rohelise raamatu „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel“ üle toimunud avaliku arutelu tulemuste kohta (COM(2007)0627), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2007. aasta teatist komisjoni rohelise raamatu „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel“ üle toimunud avaliku arutelu tulemuste kohta (COM(2007)0627),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020) ja selle põhilist eesmärki saavutada kümnendi lõpuks Euroopa Liidus 75 % tööhõivemäär, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020) ja selle põhilist eesmärki saavutada kümnendi lõpuks Euroopa Liidus 75 % tööhõivemäär,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (9),

| — | võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni tööõiguse ajakohastamise kohta 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni tööõiguse ajakohastamise kohta 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel (10),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni töötajate lähetamist käsitleva direktiivi 96/71/EÜ kohaldamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni töötajate lähetamist käsitleva direktiivi 96/71/EÜ kohaldamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni alltöövõtjate sotsiaalse vastutuse kohta tootmisahelas (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni alltöövõtjate sotsiaalse vastutuse kohta tootmisahelas (12),

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni töötingimuste ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete kohta, pidades silmas hiljutisi vabrikupõlenguid ja hoonevaringut Bangladeshis (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni töötingimuste ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete kohta, pidades silmas hiljutisi vabrikupõlenguid ja hoonevaringut Bangladeshis (13),

| — | võttes arvesse majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2008–2010) (COM(2007)0803), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2008–2010) (COM(2007)0803),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta soovitust ebaseadusliku sisserände ja töötamise vastu võitlemise meetmete ühtlustamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta soovitust ebaseadusliku sisserände ja töötamise vastu võitlemise meetmete ühtlustamise kohta (14),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. septembri 1996. aasta soovitust kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku töötamise vastu võitlemise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. septembri 1996. aasta soovitust kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku töötamise vastu võitlemise kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) aruannet deklareerimata töö tõkestamise kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) aruannet deklareerimata töö tõkestamise kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri eriuuringut deklareerimata töö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri eriuuringut deklareerimata töö kohta,

| — | võttes arvesse uuringut „ICENUW – koostöö rakendamine Euroopa võrgustikus deklareerimata töö vastu võitlemiseks“ (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „ICENUW – koostöö rakendamine Euroopa võrgustikus deklareerimata töö vastu võitlemiseks“ (2010),

| — | võttes arvesse uuringut „CIBELES: inspektsioonide lähendamine Euroopa tasandi jõustamissüsteemi rajamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „CIBELES: inspektsioonide lähendamine Euroopa tasandi jõustamissüsteemi rajamiseks“,

| — | võttes arvesse uuringut „Deklareerimata töö kaudsed mõõtmisvahendid ELis“ (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Deklareerimata töö kaudsed mõõtmisvahendid ELis“ (2010),

| — | võttes arvesse uuringut „Tööinspektsioonide ja muude asjakohaste järelevalve- ja täiteasutuste vahelise Euroopa koostööplatvormi loomise võimalikkus eesmärgiga ennetada deklareerimata tööd ja selle vastu võidelda“ (2010, Regioplan), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Tööinspektsioonide ja muude asjakohaste järelevalve- ja täiteasutuste vahelise Euroopa koostööplatvormi loomise võimalikkus eesmärgiga ennetada deklareerimata tööd ja selle vastu võidelda“ (2010, Regioplan),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 19. detsembri 2012. aasta otsust kohtuasjas C-577/10 Euroopa Komisjon versus Belgia Kuningriik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 19. detsembri 2012. aasta otsust kohtuasjas C-577/10 Euroopa Komisjon versus Belgia Kuningriik,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0458/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0458/2013),

| A. | arvestades, et tööjärelevalvel on tähtis roll töötajate õiguste kaitsmisel, töötervishoiu ja tööohutuse tagamisel, võitluses ohtliku töökeskkonna vastu, töökaitse-eeskirjade rikkumiste ennetamisel ning õiglase ja sotsiaalse majanduskasvu edendamisel, kuna see aitab tagada, et palkasid ja sotsiaalkindlustusmakse tõepoolest makstakse ning et seeläbi suurendatakse maksutulu ja sotsiaalkindlustusametite tulusid, tagades seejuures töötajale juurdepääsu sotsiaalkindlustustele, näiteks haigus-, tööõnnetus-, ja pensionikindlustusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tööjärelevalvel on tähtis roll töötajate õiguste kaitsmisel, töötervishoiu ja tööohutuse tagamisel, võitluses ohtliku töökeskkonna vastu, töökaitse-eeskirjade rikkumiste ennetamisel ning õiglase ja sotsiaalse majanduskasvu edendamisel, kuna see aitab tagada, et palkasid ja sotsiaalkindlustusmakse tõepoolest makstakse ning et seeläbi suurendatakse maksutulu ja sotsiaalkindlustusametite tulusid, tagades seejuures töötajale juurdepääsu sotsiaalkindlustustele, näiteks haigus-, tööõnnetus-, ja pensionikindlustusele;

| B. | arvestades, et liikmesriigid kasutavad erinevate töökohtade konkreetseks kontrollimiseks palju erinevaid mudeleid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriigid kasutavad erinevate töökohtade konkreetseks kontrollimiseks palju erinevaid mudeleid;

| C. | arvestades kogu Euroopas töötajate lähetamise kontekstis üha suuremat vajadust tööjärelevalve järele; |
| --- | --- |

C.

arvestades kogu Euroopas töötajate lähetamise kontekstis üha suuremat vajadust tööjärelevalve järele;

| D. | arvestades, et just tööjärelevalve aitab tagada, et õigusi tegelikult kasutatakse, tagades, et seadusi järgitakse, osapooled teavad oma õigusi ja kohustusi ning hoitakse ära õnnetusi ja väärkohtlemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et just tööjärelevalve aitab tagada, et õigusi tegelikult kasutatakse, tagades, et seadusi järgitakse, osapooled teavad oma õigusi ja kohustusi ning hoitakse ära õnnetusi ja väärkohtlemist;

| E. | arvestades vajadust tugevdada tööjärelevalvet VKEdes ja väikestel ehitusplatsidel; |
| --- | --- |

E.

arvestades vajadust tugevdada tööjärelevalvet VKEdes ja väikestel ehitusplatsidel;

| F. | arvestades, et rahvusvaheliste ettevõtete vastutus kaupu tootvate ja teenuseid osutavate töötajate töötingimuste, elu ja tervise eest ei lõpe kaupluse uksel või tehase väravas ning et seda ei saa tagada ka üksnes ettevõtja sotsiaalse vastutuse lepingutega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvaheliste ettevõtete vastutus kaupu tootvate ja teenuseid osutavate töötajate töötingimuste, elu ja tervise eest ei lõpe kaupluse uksel või tehase väravas ning et seda ei saa tagada ka üksnes ettevõtja sotsiaalse vastutuse lepingutega;

| G. | arvestades, et allhangete kaudu töökohtade tööandja juurest väljaviimine ja renditööjõu kasutamine toob sageli kaasa madala kvalifikatsiooniga tööjõu kasutamise ning kaugenenud töösuhted, mis raskendab töötervishoiu ja tööohutuse alase vastutuse kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et allhangete kaudu töökohtade tööandja juurest väljaviimine ja renditööjõu kasutamine toob sageli kaasa madala kvalifikatsiooniga tööjõu kasutamise ning kaugenenud töösuhted, mis raskendab töötervishoiu ja tööohutuse alase vastutuse kindlaksmääramist;

| H. | arvestades, et deklareerimata töö avaldab liikmesriikide rahvamajandusele ja Euroopa sotsiaalmudeli rahalisele jätkusuutlikkusele negatiivset mõju, kahjustab sotsiaalhüvitiste ja avalike teenuste rahastamist ja tagamist ning jätab asjaomased isikud nii tööealisena kui ka vanas eas ebakindlusse, kaitsetusse ja vaesusesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et deklareerimata töö avaldab liikmesriikide rahvamajandusele ja Euroopa sotsiaalmudeli rahalisele jätkusuutlikkusele negatiivset mõju, kahjustab sotsiaalhüvitiste ja avalike teenuste rahastamist ja tagamist ning jätab asjaomased isikud nii tööealisena kui ka vanas eas ebakindlusse, kaitsetusse ja vaesusesse;

| I. | arvestades, et tööinspektoritel on tähtis osa töötajate õiguste kaitsmisel, väärkohtlemise ärahoidmisel ning majandus- ja sotsiaalse arengu edendamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tööinspektoritel on tähtis osa töötajate õiguste kaitsmisel, väärkohtlemise ärahoidmisel ning majandus- ja sotsiaalse arengu edendamisel;

| J. | arvestades, et üks majanduskriisi tagajärgi on olnud töökoormuse suurenemine, mis seab töötajad täiendava surve alla, eelkõige seoses tööaja muudatustega, ning arvestades, et seetõttu tuleb järelevalvet töötingimuste üle tugevdada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et üks majanduskriisi tagajärgi on olnud töökoormuse suurenemine, mis seab töötajad täiendava surve alla, eelkõige seoses tööaja muudatustega, ning arvestades, et seetõttu tuleb järelevalvet töötingimuste üle tugevdada;

| K. | arvestades, et tekivad üha uued töösuhete vormid, mis on olemasolevate õigusnormidega järjest raskemini hõlmatavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tekivad üha uued töösuhete vormid, mis on olemasolevate õigusnormidega järjest raskemini hõlmatavad;

| L. | arvestades, et ebaseaduslikud töötajad kannatavad teiseste negatiivsete tagajärgede tõttu, näiteks puudub neil juurdepääs teabele, töötervishoiu teenustele ja koolitusvõimalustele, samuti tekitab neile psühholoogilisi probleeme hirm võimaliku õnnetuse või tabamise ees, mis omakorda mõjutab ettevõtete ja kogu majanduse tootlikkust, samuti pikaajaliste tagajärgede tõttu, näiteks puudub neil õigus vanaduspensionile või on pension väga väike, mis toob kaasa suurema vaesusriski; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ebaseaduslikud töötajad kannatavad teiseste negatiivsete tagajärgede tõttu, näiteks puudub neil juurdepääs teabele, töötervishoiu teenustele ja koolitusvõimalustele, samuti tekitab neile psühholoogilisi probleeme hirm võimaliku õnnetuse või tabamise ees, mis omakorda mõjutab ettevõtete ja kogu majanduse tootlikkust, samuti pikaajaliste tagajärgede tõttu, näiteks puudub neil õigus vanaduspensionile või on pension väga väike, mis toob kaasa suurema vaesusriski;

| M. | arvestades, et deklareerimata töö moonutab konkurentsi siseturul, kuna see võimaldab teatud ettevõtjatel saada eeliseid kõlvatu konkurentsi teel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et deklareerimata töö moonutab konkurentsi siseturul, kuna see võimaldab teatud ettevõtjatel saada eeliseid kõlvatu konkurentsi teel;

| N. | arvestades, et tõelise ühisturu konsolideerimine ja mis tahes kujul sotsiaalse dumpingu kaotamine on omavahel tihedalt seotud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tõelise ühisturu konsolideerimine ja mis tahes kujul sotsiaalse dumpingu kaotamine on omavahel tihedalt seotud;

| O. | arvestades, et mitteametlik töö moodustab EL 27s kokku keskmiselt 18,8 % SKPst ja mõnes riigis üle 30 % SKPst; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mitteametlik töö moodustab EL 27s kokku keskmiselt 18,8 % SKPst ja mõnes riigis üle 30 % SKPst;

| P. | arvestades, et paljudes liikmesriikides suureneb majanduskriisi tagajärjel endiselt deklareerimata töö levik; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et paljudes liikmesriikides suureneb majanduskriisi tagajärjel endiselt deklareerimata töö levik;

| Q. | arvestades, et väärkohtlemise tuvastamise võimaldamiseks ja rikkumisest teataja kaitse tagamiseks on vajalikud rikkumisest teatamise meetmed, ja arvestades, et ELil ja liikmesriikidel on kohustus rikkumisest teatajaid täielikult kaitsta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et väärkohtlemise tuvastamise võimaldamiseks ja rikkumisest teataja kaitse tagamiseks on vajalikud rikkumisest teatamise meetmed, ja arvestades, et ELil ja liikmesriikidel on kohustus rikkumisest teatajaid täielikult kaitsta;

| R. | arvestades, et igal aastal sureb tööga seotud õnnetuste või haiguste tagajärjel 168 000 Euroopa kodanikku ja tööga seotud õnnetustes saab vigastada 7 miljonit Euroopa kodanikku (16); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et igal aastal sureb tööga seotud õnnetuste või haiguste tagajärjel 168 000 Euroopa kodanikku ja tööga seotud õnnetustes saab vigastada 7 miljonit Euroopa kodanikku (16);

| S. | arvestades, et riskide ennetamine on hädavajalik selleks, et vähendada tööõnnetuste ja kutsehaiguste määra; arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse õigel reguleerimisel on positiivne mõju nii riikide kui ka Euroopa tasandil ning ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et riskide ennetamine on hädavajalik selleks, et vähendada tööõnnetuste ja kutsehaiguste määra; arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse õigel reguleerimisel on positiivne mõju nii riikide kui ka Euroopa tasandil ning ettevõtete jaoks;

| T. | arvestades, et kontrollisüsteemil on tõhusaks tööjärelevalveks suuremal või vähemal määral puudu nii personalist kui ka rahalistest vahenditest; arvestades, et selle tagajärjeks on ELi tööjärelevalve töötajaskonna ebapiisav strateegiline planeerimine, paljudes liikmesriikides kaastöötajate arv järjest väheneb, samas kui tööinspektorite töö muutub üha keerukamaks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kontrollisüsteemil on tõhusaks tööjärelevalveks suuremal või vähemal määral puudu nii personalist kui ka rahalistest vahenditest; arvestades, et selle tagajärjeks on ELi tööjärelevalve töötajaskonna ebapiisav strateegiline planeerimine, paljudes liikmesriikides kaastöötajate arv järjest väheneb, samas kui tööinspektorite töö muutub üha keerukamaks;

| U. | arvestades, et tööturu killustatus, millega kaasneb mõnedes liikmesriikides teatud töökorralduse kontrollimatu ja reguleerimata levik, viib töötasu eriti madalale tasemele ning tekitab olukorra, mis võimendab deklareerimata töö probleemi veelgi; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tööturu killustatus, millega kaasneb mõnedes liikmesriikides teatud töökorralduse kontrollimatu ja reguleerimata levik, viib töötasu eriti madalale tasemele ning tekitab olukorra, mis võimendab deklareerimata töö probleemi veelgi;

| V. | arvestades, et kõige suurema mitteametliku töö osakaaluga sektorites on töö väga pingeline, näiteks ehitus-, julgeoleku-, puhastus- ja kodumajapidamissektoris ning majutus- ja toitlustusvaldkonnas, mida iseloomustavad ebakindlad töö- ja palgatingimused; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kõige suurema mitteametliku töö osakaaluga sektorites on töö väga pingeline, näiteks ehitus-, julgeoleku-, puhastus- ja kodumajapidamissektoris ning majutus- ja toitlustusvaldkonnas, mida iseloomustavad ebakindlad töö- ja palgatingimused;

| W. | arvestades, et ebaseaduslik sisseränne ja mitteametlik töötamine on omavahel tihedalt seotud, sest Euroopas ebaseaduslikult elavad isikud ei tohi sõlmida tavalist töölepingut ja seega ei kehti neile ka ükski kaitsesüsteem; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ebaseaduslik sisseränne ja mitteametlik töötamine on omavahel tihedalt seotud, sest Euroopas ebaseaduslikult elavad isikud ei tohi sõlmida tavalist töölepingut ja seega ei kehti neile ka ükski kaitsesüsteem;

| X. | arvestades, et mitteametlikult töötavatel isikutel ei ole sotsiaal-, ravi- ega õnnetusjuhtumikindlustust ning seetõttu on neil suur oht saada isiklikku varalist kahju; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et mitteametlikult töötavatel isikutel ei ole sotsiaal-, ravi- ega õnnetusjuhtumikindlustust ning seetõttu on neil suur oht saada isiklikku varalist kahju;

| Y. | arvestades, et piiriüleste teenuste ja töösuhete kontrollimine on piiriülene küsimus ning piiriüleste andmete kättesaadavus on ebapiisav; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et piiriüleste teenuste ja töösuhete kontrollimine on piiriülene küsimus ning piiriüleste andmete kättesaadavus on ebapiisav;

| Z. | arvestades, et sageli ei ole töötaja mitteametlikus töösuhtes vabatahtlikult, vaid talt nõutakse seda; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sageli ei ole töötaja mitteametlikus töösuhtes vabatahtlikult, vaid talt nõutakse seda;

I.
     
  Siseriiklikud kontrollimeetmed

Tõhusa tööjärelevalve põhimõtted

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi tööjärelevalve on avalik-õiguslik ülesanne, mida võivad täita üksnes avaliku sektori sõltumatud asutused, ei tähenda see, et tööjärelevalves ei võiks abiks olla sotsiaalpartnerite esindajad; on seisukohal, et tuleb tagada töötervishoiu ja tööohutuse teenuste sõltumatus tööandjast; on seisukohal, et töötervishoiu osas peaksid valve, hoiatuste, tervishoiualase asjatundlikkuse ja põhjaliku tervisealase nõustamisega tegelema üksnes sõltumatud tervishoiu- ja ohutustöötajad; peab kahetsusväärseks, et töötervishoiu ja tööohutuse teenuseid haldavad teatud liikmesriikides siiani tööandjate liidud; rõhutab, et töötervishoiu kontrolli ja järelevalvet peavad teostama sõltumatud inspektorid, kes on saanud on tervishoiu ja ohutuse alase väljaõppe; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi tööjärelevalve on avalik-õiguslik ülesanne, mida võivad täita üksnes avaliku sektori sõltumatud asutused, ei tähenda see, et tööjärelevalves ei võiks abiks olla sotsiaalpartnerite esindajad; on seisukohal, et tuleb tagada töötervishoiu ja tööohutuse teenuste sõltumatus tööandjast; on seisukohal, et töötervishoiu osas peaksid valve, hoiatuste, tervishoiualase asjatundlikkuse ja põhjaliku tervisealase nõustamisega tegelema üksnes sõltumatud tervishoiu- ja ohutustöötajad; peab kahetsusväärseks, et töötervishoiu ja tööohutuse teenuseid haldavad teatud liikmesriikides siiani tööandjate liidud; rõhutab, et töötervishoiu kontrolli ja järelevalvet peavad teostama sõltumatud inspektorid, kes on saanud on tervishoiu ja ohutuse alase väljaõppe;

| 2. | rõhutab, et koostada tuleb riiklikud tegevuskavad, mis käsitleksid tööjärelevalvesüsteemide tugevdamist ning nende rahastamist Euroopa struktuurifondidest, et tõhusate tööinspektsioonide lisandväärtuseks oleks nii sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamine kui ka õigluse tagamine tööhõives tervikuna; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et koostada tuleb riiklikud tegevuskavad, mis käsitleksid tööjärelevalvesüsteemide tugevdamist ning nende rahastamist Euroopa struktuurifondidest, et tõhusate tööinspektsioonide lisandväärtuseks oleks nii sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamine kui ka õigluse tagamine tööhõives tervikuna;

| 3. | kinnitab tööinspektsioonide äärmiselt olulist rolli ennetamises ja järelevalves ja nende positiivset rolli ettevõtetes teabevahetuse ja asjatundlikkuse parandamisel; ergutab liikmesriike suurendama oma tööinspektsiooni töötajate arvu ja vahendeid ning saavutama eesmärki üks inspektor 10 000 töötaja kohta, nagu on soovitanud ILO, ning tugevdama sanktsioone ettevõtete vastu, kes ei täida oma kohustusi seoses töötajate põhiõigustega (palgad, tööaeg ning töötervishoid ja tööohutus); on seisukohal, et need karistused peavad olema tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed; |
| --- | --- |

3.

kinnitab tööinspektsioonide äärmiselt olulist rolli ennetamises ja järelevalves ja nende positiivset rolli ettevõtetes teabevahetuse ja asjatundlikkuse parandamisel; ergutab liikmesriike suurendama oma tööinspektsiooni töötajate arvu ja vahendeid ning saavutama eesmärki üks inspektor 10 000 töötaja kohta, nagu on soovitanud ILO, ning tugevdama sanktsioone ettevõtete vastu, kes ei täida oma kohustusi seoses töötajate põhiõigustega (palgad, tööaeg ning töötervishoid ja tööohutus); on seisukohal, et need karistused peavad olema tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et kõikide kategooriate palgatöötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad kuuluvad vaatamata nende staatusele, töösuhetele või päritolule riiklike järelevalveasutuste pädevusse ja nende suhtes tuleb kohaldada ühesugust kaitset; rõhutab, et püüded piirata tööjärelevalve ulatust võivad kahjustada töötajate tervist ja ohutust ning õigusi; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et kõikide kategooriate palgatöötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad kuuluvad vaatamata nende staatusele, töösuhetele või päritolule riiklike järelevalveasutuste pädevusse ja nende suhtes tuleb kohaldada ühesugust kaitset; rõhutab, et püüded piirata tööjärelevalve ulatust võivad kahjustada töötajate tervist ja ohutust ning õigusi;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et on vaja laiendada riiklike tööjärelevalvesüsteemide rolli, koolitada nende juhtivat personali ja koordineerida nende ülesandeid, et uute kontrolliga seotud ülesannetega edukalt toime tulla; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et on vaja laiendada riiklike tööjärelevalvesüsteemide rolli, koolitada nende juhtivat personali ja koordineerida nende ülesandeid, et uute kontrolliga seotud ülesannetega edukalt toime tulla;

| 6. | on seisukohal, et tööjärelevalvet saab tõhusalt teostada üksnes juhul, kui tööinspektsioonil on piisavalt rahalisi vahendeid ja personali; on mures, et liikmesriikide järelevalveasutustes on liiga vähe töötajaid ja et neil puuduvad täiendõppevõimalused, eelkõige Euroopa Liiduga seotud teemade valdkonnas; kutsub liikmesriike üles tugevdama tööjärelevalvesüsteeme, millel peaks olema oluline koht riikide plaanides majanduskriisiga toimetulekuks; märgib, et tööjärelevalvel on tähtis ülesanne kontrollida, kas kehtivaid õigusakte rakendatakse täielikult, samuti tagada, et eriti haavatavate töötajate õigused oleksid kaitstud; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et tööjärelevalvet saab tõhusalt teostada üksnes juhul, kui tööinspektsioonil on piisavalt rahalisi vahendeid ja personali; on mures, et liikmesriikide järelevalveasutustes on liiga vähe töötajaid ja et neil puuduvad täiendõppevõimalused, eelkõige Euroopa Liiduga seotud teemade valdkonnas; kutsub liikmesriike üles tugevdama tööjärelevalvesüsteeme, millel peaks olema oluline koht riikide plaanides majanduskriisiga toimetulekuks; märgib, et tööjärelevalvel on tähtis ülesanne kontrollida, kas kehtivaid õigusakte rakendatakse täielikult, samuti tagada, et eriti haavatavate töötajate õigused oleksid kaitstud;

| 7. | juhib tähelepanu, et on vaja tööinspektorite ja teiste selle valdkonna ametnike ühist väljaõpet, et tugevdada ELi tööõiguse jõustamist; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu, et on vaja tööinspektorite ja teiste selle valdkonna ametnike ühist väljaõpet, et tugevdada ELi tööõiguse jõustamist;

| 8. | rõhutab, et teatud liikmesriikides läbiviidavad finantsreformid ei tohi mingil juhul vähendada tööjärelevalve personali, rahastamist, materiaalsete ja tehniliste infrastruktuuride vahendeid; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et teatud liikmesriikides läbiviidavad finantsreformid ei tohi mingil juhul vähendada tööjärelevalve personali, rahastamist, materiaalsete ja tehniliste infrastruktuuride vahendeid;

| 9. | tuletab meelde, et seaduslikud kohustused ja töötajate nõudmised on kaks peamist tegurit, mille tõttu tööandjad rakendavad ennetuspoliitikat (17); |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et seaduslikud kohustused ja töötajate nõudmised on kaks peamist tegurit, mille tõttu tööandjad rakendavad ennetuspoliitikat (17);

| 10. | on veendunud, et asjakohase riskihindamiseta ei ole võimalik töötajaid nõuetekohaselt kaitsta; peab oluliseks aidata VKEsid riskiennetuspoliitika väljatöötamisel; rõhutab lihtsate, tasuta ja eesmärgipäraste algatuste, näiteks Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA) poolt välja töötatud veebipõhise interaktiivse riskihindamissüsteemi positiivset rolli; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et asjakohase riskihindamiseta ei ole võimalik töötajaid nõuetekohaselt kaitsta; peab oluliseks aidata VKEsid riskiennetuspoliitika väljatöötamisel; rõhutab lihtsate, tasuta ja eesmärgipäraste algatuste, näiteks Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA) poolt välja töötatud veebipõhise interaktiivse riskihindamissüsteemi positiivset rolli;

| 11. | tuletab liikmesriikidele meelde, et nad on allkirjastanud ja ratifitseerinud tööjärelevalvet käsitleva ILO konventsiooni nr 81; kutsub liikmesriike seetõttu üles rakendama konventsiooni põhimõtteid; |
| --- | --- |

11.

tuletab liikmesriikidele meelde, et nad on allkirjastanud ja ratifitseerinud tööjärelevalvet käsitleva ILO konventsiooni nr 81; kutsub liikmesriike seetõttu üles rakendama konventsiooni põhimõtteid;

| 12. | märgib, et tööjärelevalve on tõhus, kui seda tehakse ette teatamata, korduvalt ja pisteliselt; juhib tähelepanu asjaolule, et rikkumistega kaasnevad tõhusad karistused peavad olema kavandatud nii, et tööandjal ei oleks kehtivatest maksueeskirjadest või õigusnormidest mööda hiilides võimalik tulu saada; |
| --- | --- |

12.

märgib, et tööjärelevalve on tõhus, kui seda tehakse ette teatamata, korduvalt ja pisteliselt; juhib tähelepanu asjaolule, et rikkumistega kaasnevad tõhusad karistused peavad olema kavandatud nii, et tööandjal ei oleks kehtivatest maksueeskirjadest või õigusnormidest mööda hiilides võimalik tulu saada;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuritarvituste õigeaegseks vältimiseks ja kannatanule viivitamatu kaitse tagamiseks peavad tööjärelevalve tulemustele kehtima selged menetlemise tähtajad; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuritarvituste õigeaegseks vältimiseks ja kannatanule viivitamatu kaitse tagamiseks peavad tööjärelevalve tulemustele kehtima selged menetlemise tähtajad;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et tööinspektoritel peab olema liikmesriikides õigus teha kohapealset kontrolli, kasutada ajakohastatud kontrollivahendeid, teha koostööd kõigi asjaomaste asutustega, neil peavad olema piisavad oskused ja nad peavad töötama sõltumatult; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et tööinspektoritel peab olema liikmesriikides õigus teha kohapealset kontrolli, kasutada ajakohastatud kontrollivahendeid, teha koostööd kõigi asjaomaste asutustega, neil peavad olema piisavad oskused ja nad peavad töötama sõltumatult;

| 15. | palub liikmesriikidel tööinspektorite avastatud kuritarvituste korral või kui rikkumisest teatajad juhivad tööinspektorite tähelepanu kuritarvitustele, asjaomaseid töötajaid ja kõiki asjaomaseid rikkumisest teatajaid kaitsta ja võimaldada neile tasuta abi nende õiguste tagamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et sellest tulenevad kaitsemeetmed, nagu vahetu hagi esitamise õigus või kollektiivse hagi esitamise õigus, kaitsevad asjaomaseid isikuid ja rikkumisest teatajaid tõhusalt; kutsub liikmesriike üles võtma vastu rikkumisest teatajate ja nende perekondade kaitse meetmed, selleks et lihtsustada väärkohtlemise tuvastamist; rõhutab, et reguleerimata olukorras peavad võõrtöötajate õigused olema kaitstud ja see peaks olema üks valdkond, millega tegeleda; tuletab liikmesriikidele sellega seoses meelde ILO 1975. aasta võõrtöötajate konventsiooni nr 143 täiendavaid sätteid; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel tööinspektorite avastatud kuritarvituste korral või kui rikkumisest teatajad juhivad tööinspektorite tähelepanu kuritarvitustele, asjaomaseid töötajaid ja kõiki asjaomaseid rikkumisest teatajaid kaitsta ja võimaldada neile tasuta abi nende õiguste tagamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et sellest tulenevad kaitsemeetmed, nagu vahetu hagi esitamise õigus või kollektiivse hagi esitamise õigus, kaitsevad asjaomaseid isikuid ja rikkumisest teatajaid tõhusalt; kutsub liikmesriike üles võtma vastu rikkumisest teatajate ja nende perekondade kaitse meetmed, selleks et lihtsustada väärkohtlemise tuvastamist; rõhutab, et reguleerimata olukorras peavad võõrtöötajate õigused olema kaitstud ja see peaks olema üks valdkond, millega tegeleda; tuletab liikmesriikidele sellega seoses meelde ILO 1975. aasta võõrtöötajate konventsiooni nr 143 täiendavaid sätteid;

| 16. | palub liikmesriikidel jõustada õigussätted karistustega, mis vastavad rikkumise raskusastmele, ning määrata karistusi töötingimustega seotud rikkumiste eest; rõhutab, et uurimised on selgelt näidanud, et töötingimuste parandamise osas on kõige suurem mõju jõulistel, hästi kooskõlastatud ennetusmeetmetel ja kontrollidel varajases etapis, samuti töötajate teavitamisel ja nende nõustamisel või deklareerimata töötajate tagantjärgi registreerimisel; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel jõustada õigussätted karistustega, mis vastavad rikkumise raskusastmele, ning määrata karistusi töötingimustega seotud rikkumiste eest; rõhutab, et uurimised on selgelt näidanud, et töötingimuste parandamise osas on kõige suurem mõju jõulistel, hästi kooskõlastatud ennetusmeetmetel ja kontrollidel varajases etapis, samuti töötajate teavitamisel ja nende nõustamisel või deklareerimata töötajate tagantjärgi registreerimisel;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et kõigi asjaomaste sotsiaalasutuste elektroonilisse võrku ühendamine, nagu Belgias Crossroads Bank for Social Security (18), ja sellega kaasnev lihtsam andmevahetus kõigi asjaomaste sotsiaalasutuste vahel on riikliku tööjärelevalve jaoks kasulik vahend, et nõuda kiiresti järelevalve jaoks vajalikke andmeid; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et kõigi asjaomaste sotsiaalasutuste elektroonilisse võrku ühendamine, nagu Belgias Crossroads Bank for Social Security (18), ja sellega kaasnev lihtsam andmevahetus kõigi asjaomaste sotsiaalasutuste vahel on riikliku tööjärelevalve jaoks kasulik vahend, et nõuda kiiresti järelevalve jaoks vajalikke andmeid;

| 18. | toonitab, et tööjärelevalve, mis puudutab sisserännanud töötajaid ning EList ja kolmandatest riikidest lähetatud töötajaid, on seotud teatud probleemidega; rõhutab, et tulemusliku tööjärelevalve seisukohalt on tähtis, et tööinspektsioonid oleksid piisavalt teadlikud olukordadest, mille puhul on suur oht, et eeskirju eiratakse; juhib tähelepanu sellele, et riiklikud elektroonilised süsteemid võõrtöötajate kohustuslikuks registreerimiseks tööandja kaudu, võivad oluliselt lihtsustada tööjärelevalvet; |
| --- | --- |

18.

toonitab, et tööjärelevalve, mis puudutab sisserännanud töötajaid ning EList ja kolmandatest riikidest lähetatud töötajaid, on seotud teatud probleemidega; rõhutab, et tulemusliku tööjärelevalve seisukohalt on tähtis, et tööinspektsioonid oleksid piisavalt teadlikud olukordadest, mille puhul on suur oht, et eeskirju eiratakse; juhib tähelepanu sellele, et riiklikud elektroonilised süsteemid võõrtöötajate kohustuslikuks registreerimiseks tööandja kaudu, võivad oluliselt lihtsustada tööjärelevalvet;

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalpartneritel on vastavalt riiklikele seadustele ja tavadele tähtis roll selle tagamisel, et kehtivaid õigusakte täidetaks; palub liikmesriikidel tagada sotsiaalpartnerite kaasamine riiklike tööjärelevalvekavade väljatöötamisse ja sõnastamisse, samuti tööjärelevalvesse; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalpartneritel on vastavalt riiklikele seadustele ja tavadele tähtis roll selle tagamisel, et kehtivaid õigusakte täidetaks; palub liikmesriikidel tagada sotsiaalpartnerite kaasamine riiklike tööjärelevalvekavade väljatöötamisse ja sõnastamisse, samuti tööjärelevalvesse;

| 20. | julgustab looma täiendavaid sektoripõhiseid kontrollistruktuure, kus osaleks kolm osapoolt – valitsus, töötajad ja tööandjad, ning nõuab, et neid rakendataks liikmesriikides, kus on kõige suurem deklareerimata töö osakaal; |
| --- | --- |

20.

julgustab looma täiendavaid sektoripõhiseid kontrollistruktuure, kus osaleks kolm osapoolt – valitsus, töötajad ja tööandjad, ning nõuab, et neid rakendataks liikmesriikides, kus on kõige suurem deklareerimata töö osakaal;

| 21. | märgib, et maapiirkondades teostatakse tööjärelevalvet vähemal määral; kutsub liikmesriike üles tagama, et ka maapiirkonnad oleksid nõuetekohaselt hõlmatud; |
| --- | --- |

21.

märgib, et maapiirkondades teostatakse tööjärelevalvet vähemal määral; kutsub liikmesriike üles tagama, et ka maapiirkonnad oleksid nõuetekohaselt hõlmatud;

| 22. | märgib, et on tavaline, et tähtajaliste töölepingutega töötajate töötingimused on kehvemad kui alalistel töötajatel; märgib, et ajutise tööhõive tõhusa järelevalve tagamiseks tuleb laiendada inspektorite õigusi kasutajaettevõtjate kontrollimisel ning kontroll peab hõlmama tariife ja üldisi töönorme ning miinimumpalka käsitlevate eeskirjade täitmist, kui seda nõuab liikmesriigi õigus või riigis kehtivad kollektiivlepingud; nõuab, et erasektoris ja avalikus sektoris pöörataks töötervishoiu ja tööohutuse probleemide ennetamisele täpselt ühesugust tähelepanu; tuletab meelde mittediskrimineerimise põhimõtte siduvat olemust; märgib, et ajutise töölepinguga töötajatele peab teave nende õiguste, kaasa arvatud palgamäärade kohta, olema veebiliidese või veebilehe kaudu kättesaadav; |
| --- | --- |

22.

märgib, et on tavaline, et tähtajaliste töölepingutega töötajate töötingimused on kehvemad kui alalistel töötajatel; märgib, et ajutise tööhõive tõhusa järelevalve tagamiseks tuleb laiendada inspektorite õigusi kasutajaettevõtjate kontrollimisel ning kontroll peab hõlmama tariife ja üldisi töönorme ning miinimumpalka käsitlevate eeskirjade täitmist, kui seda nõuab liikmesriigi õigus või riigis kehtivad kollektiivlepingud; nõuab, et erasektoris ja avalikus sektoris pöörataks töötervishoiu ja tööohutuse probleemide ennetamisele täpselt ühesugust tähelepanu; tuletab meelde mittediskrimineerimise põhimõtte siduvat olemust; märgib, et ajutise töölepinguga töötajatele peab teave nende õiguste, kaasa arvatud palgamäärade kohta, olema veebiliidese või veebilehe kaudu kättesaadav;

| 23. | on mures hooajaliste põllumajandustöötajate olukorra pärast, kes enamasti on pärit kolmandatest riikidest; on seisukohal, et selles sektoris tuleb tööjärelevalvet tugevdada; tuletab meelde, et sellele sektorile on iseloomulik deklareerimata ja deklareeritud töö segunemine; |
| --- | --- |

23.

on mures hooajaliste põllumajandustöötajate olukorra pärast, kes enamasti on pärit kolmandatest riikidest; on seisukohal, et selles sektoris tuleb tööjärelevalvet tugevdada; tuletab meelde, et sellele sektorile on iseloomulik deklareerimata ja deklareeritud töö segunemine;

| 24. | tuletab meelde, et ehkki majapidamisteenuseid osutavad töötajad töötavad sageli mitteametlikult või on neil vähem õigusi kui teistel töötajatel, ei kuulu see valdkond siiski sageli riikliku tööinspektsiooni pädevusse; kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ILO konventsiooni nr 189 ja vastavalt sellele konventsioonile arendama ja rakendama tööjärelevalve, jõustamise ja karistamise meetmeid, võttes asjakohaselt arvesse kodus töötamise eripära, vastavalt riiklikele õigusnormidele; rõhutab, et kooskõlas riiklike õigusnormidega tuleks selliste meetmetega määratleda, millistel tingimustel lubada pääsu eluruumidesse, austades nõuetekohaselt eraelu puutumatust; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et ehkki majapidamisteenuseid osutavad töötajad töötavad sageli mitteametlikult või on neil vähem õigusi kui teistel töötajatel, ei kuulu see valdkond siiski sageli riikliku tööinspektsiooni pädevusse; kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ILO konventsiooni nr 189 ja vastavalt sellele konventsioonile arendama ja rakendama tööjärelevalve, jõustamise ja karistamise meetmeid, võttes asjakohaselt arvesse kodus töötamise eripära, vastavalt riiklikele õigusnormidele; rõhutab, et kooskõlas riiklike õigusnormidega tuleks selliste meetmetega määratleda, millistel tingimustel lubada pääsu eluruumidesse, austades nõuetekohaselt eraelu puutumatust;

| 25. | juhib tähelepanu asjaolule, et erilises olukorras on kodutöötajad ja kaugtöötajad, kes võivad kodus või väljaspool ettevõtte asukohta töötamise ajal olla samuti kuritarvitamise objektiks, kuid nende suhtes ei täideta kohustusi, mida tööõiguse sätted tööandjatele ette näevad; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu asjaolule, et erilises olukorras on kodutöötajad ja kaugtöötajad, kes võivad kodus või väljaspool ettevõtte asukohta töötamise ajal olla samuti kuritarvitamise objektiks, kuid nende suhtes ei täideta kohustusi, mida tööõiguse sätted tööandjatele ette näevad;

| 26. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata transpordisektorile, mis oma liikuva iseloomu tõttu võib valmistada tööinspektsioonidele täiendavaid raskusi; nõuab, et tööinspektsioonid oleksid varustatud piisavate vahenditega selleks, et kõnealust sektorit tulemuslikult kontrollida; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata transpordisektorile, mis oma liikuva iseloomu tõttu võib valmistada tööinspektsioonidele täiendavaid raskusi; nõuab, et tööinspektsioonid oleksid varustatud piisavate vahenditega selleks, et kõnealust sektorit tulemuslikult kontrollida;

| 27. | väljendab pahameelt asjaolu üle, et fiktiivseid füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitlevate juhtumite arv on murettekitavalt suur, eriti ehitussektoris ja lihatööstuse sektoris, sealhulgas seoses töötajate lähetamise korraga; nõuab, et liikmesriigid võtaksid asjakohaseid kontrollimeetmeid võitluseks fiktiivseid füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitlevate juhtumite vastu, näiteks määrates kindlaks kriteeriumid, mille alusel teha kindlaks, kes on töötaja ja kes mitte, mis võimaldaks tööinspektoritel eristada fiktiivseid ja tegelikke füüsilisest isikust ettevõtjaid; märgib, et fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate vältimiseks tuleb võtta meetmeid, mis võimaldaksid liikmesriikidele võtta vastu täiendavaid ja ulatuslikumaid nõudmisi või kontrollimeetmeid; |
| --- | --- |

27.

väljendab pahameelt asjaolu üle, et fiktiivseid füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitlevate juhtumite arv on murettekitavalt suur, eriti ehitussektoris ja lihatööstuse sektoris, sealhulgas seoses töötajate lähetamise korraga; nõuab, et liikmesriigid võtaksid asjakohaseid kontrollimeetmeid võitluseks fiktiivseid füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitlevate juhtumite vastu, näiteks määrates kindlaks kriteeriumid, mille alusel teha kindlaks, kes on töötaja ja kes mitte, mis võimaldaks tööinspektoritel eristada fiktiivseid ja tegelikke füüsilisest isikust ettevõtjaid; märgib, et fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate vältimiseks tuleb võtta meetmeid, mis võimaldaksid liikmesriikidele võtta vastu täiendavaid ja ulatuslikumaid nõudmisi või kontrollimeetmeid;

Deklareerimata töö

| 28. | kutsub riiklikke tööinspektsioone ja muid asjaomaseid asutusi üles koostama deklareerimata töö vastu võitlemise tegevuskava, mis hõlmaks kõiki palgatöötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitlevate kuritarvituste vorme; rõhutab, et deklareerimata töö, kui sellega nõuetekohaselt ei tegeleta, ähvardab kahjustada ELi võimet saavutada oma tööhõivega seotud eesmärgid – rohkem ja paremad töökohad ja tugevam majanduskasv; |
| --- | --- |

28.

kutsub riiklikke tööinspektsioone ja muid asjaomaseid asutusi üles koostama deklareerimata töö vastu võitlemise tegevuskava, mis hõlmaks kõiki palgatöötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid käsitlevate kuritarvituste vorme; rõhutab, et deklareerimata töö, kui sellega nõuetekohaselt ei tegeleta, ähvardab kahjustada ELi võimet saavutada oma tööhõivega seotud eesmärgid – rohkem ja paremad töökohad ja tugevam majanduskasv;

| 29. | väljendab suurt muret ebaseaduslike või registreerimata võõrtöötajate äärmise haavatavuse pärast, keda kasutatakse ära madalatele standarditele vastavatel töökohtadel, madalate palkade ja pika tööajaga ohtlikus töökeskkonnas; rõhutab, et igasugune koostöö tööinspektorite ja migratsiooniametite vahel peaks piirduma kuritarvitustega tegelevate tööandjate tuvastamisega ja mitte olema aluseks võõrtöötajate karistamisele või väljasaatmisele, mis kahjustaks jõupingutusi deklareerimata tööga võitlemiseks; |
| --- | --- |

29.

väljendab suurt muret ebaseaduslike või registreerimata võõrtöötajate äärmise haavatavuse pärast, keda kasutatakse ära madalatele standarditele vastavatel töökohtadel, madalate palkade ja pika tööajaga ohtlikus töökeskkonnas; rõhutab, et igasugune koostöö tööinspektorite ja migratsiooniametite vahel peaks piirduma kuritarvitustega tegelevate tööandjate tuvastamisega ja mitte olema aluseks võõrtöötajate karistamisele või väljasaatmisele, mis kahjustaks jõupingutusi deklareerimata tööga võitlemiseks;

| 30. | on seisukohal, et kui võõrtööliste ja lähetatud töölistega tegelemine on riiklike tööinspektsioonide ülesanne, peaksid tööinspektorite koolitusprogrammid sisaldama konkreetseid mooduleid niisuguste teemade kohta, samuti deklareerimata töö ja inimkaubanduse kohta, kuna need teemad on tihedalt seotud, ning vajaduse korral peaksid need sisaldama ka keelemooduleid; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et kui võõrtööliste ja lähetatud töölistega tegelemine on riiklike tööinspektsioonide ülesanne, peaksid tööinspektorite koolitusprogrammid sisaldama konkreetseid mooduleid niisuguste teemade kohta, samuti deklareerimata töö ja inimkaubanduse kohta, kuna need teemad on tihedalt seotud, ning vajaduse korral peaksid need sisaldama ka keelemooduleid;

| 31. | on seisukohal, et karistused on tõhusad vaid siis, kui tööandja ei saa ebaseadusliku töötaja kasutamisest kasumit teenida, kui trahvid on tunduvalt suuremad kui deklareeritud töötaja tööjõukulud; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et karistused on tõhusad vaid siis, kui tööandja ei saa ebaseadusliku töötaja kasutamisest kasumit teenida, kui trahvid on tunduvalt suuremad kui deklareeritud töötaja tööjõukulud;

| 32. | tunnistab, et praegu on järjest enam suundumus fiktiivseks füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise ning allhanke ja alltöövõtu kasutamise poole, mis võib kaasa tuua ebakindlate töökohtade arvu suurenemise ja deklareerimata töötajate juba niigi madala kaitse taseme edasise alanemise; on seisukohal, et lepingulise töövõtja vastutust käsitlevad süsteemid on tõhus vahend, mis aitaks tugevdada tööstandardite järgimist kogu tootmisprotsessis, ning et tuleks kaaluda niisuguste süsteemide kasutuselevõttu kõikides liikmesriikides, tunnistades samas, et tööinspektorite kontroll jääb esmatähtsaks; |
| --- | --- |

32.

tunnistab, et praegu on järjest enam suundumus fiktiivseks füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise ning allhanke ja alltöövõtu kasutamise poole, mis võib kaasa tuua ebakindlate töökohtade arvu suurenemise ja deklareerimata töötajate juba niigi madala kaitse taseme edasise alanemise; on seisukohal, et lepingulise töövõtja vastutust käsitlevad süsteemid on tõhus vahend, mis aitaks tugevdada tööstandardite järgimist kogu tootmisprotsessis, ning et tuleks kaaluda niisuguste süsteemide kasutuselevõttu kõikides liikmesriikides, tunnistades samas, et tööinspektorite kontroll jääb esmatähtsaks;

Töötajate kaitse – töötervishoid ja tööohutus

| 33. | juhib tähelepanu asjaolule, et töötervishoiu ja tööohutuse rakendamine deklareerimata majandustegevuses osalevate töötajate puhul on probleemne; rõhutab, et töötervishoid ja tööohutus on töötaja ja iga füüsilisest isikust ettevõtja õigused, mis tuleb tegelikkuses tagada, parandades kehtivate õigusaktide täitmist; soovitab liikmesriikidel kaaluda võimalust tagada kõikidele töötajatele tasuta iga-aastane konfidentsiaalne arstlik läbivaatus või teha seda vähemalt kord aastas lepinguga, et tagada töötajatele minimaalne kaitse; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu asjaolule, et töötervishoiu ja tööohutuse rakendamine deklareerimata majandustegevuses osalevate töötajate puhul on probleemne; rõhutab, et töötervishoid ja tööohutus on töötaja ja iga füüsilisest isikust ettevõtja õigused, mis tuleb tegelikkuses tagada, parandades kehtivate õigusaktide täitmist; soovitab liikmesriikidel kaaluda võimalust tagada kõikidele töötajatele tasuta iga-aastane konfidentsiaalne arstlik läbivaatus või teha seda vähemalt kord aastas lepinguga, et tagada töötajatele minimaalne kaitse;

| 34. | soovitab tugevdada sanktsioone ettevõtete vastu, kes ei täida oma kohustusi seoses töötajate põhiõigustega, ning on seisukohal, et sel juhul rakendatavad karistused peavad olema nii hoiatavad ja mõjusad, et tööandjad ja töötajad ei saaks töötervishoiu ja tööohutuse kehtivatest eeskirjadest kõrvalehoidmisest mitte mingisugust kasu või eeliseid; kutsub liikmesriike üles kaaluma trahvide muutmist oma karistussüsteemides selliseks, et need oleksid proportsionaalsed tekitatud kahjuga, samuti tagama, et need ületavad eeskirjadest kõrvalehoidmisest saadava kasu; |
| --- | --- |

34.

soovitab tugevdada sanktsioone ettevõtete vastu, kes ei täida oma kohustusi seoses töötajate põhiõigustega, ning on seisukohal, et sel juhul rakendatavad karistused peavad olema nii hoiatavad ja mõjusad, et tööandjad ja töötajad ei saaks töötervishoiu ja tööohutuse kehtivatest eeskirjadest kõrvalehoidmisest mitte mingisugust kasu või eeliseid; kutsub liikmesriike üles kaaluma trahvide muutmist oma karistussüsteemides selliseks, et need oleksid proportsionaalsed tekitatud kahjuga, samuti tagama, et need ületavad eeskirjadest kõrvalehoidmisest saadava kasu;

| 35. | tuletab meelde, et strateegias „Euroopa 2020“ on rõhutatud, et tööturule on vaja rohkem naisi, ning on seisukohal, et tööinspektorid peavad olema teadlikud nii naiste kui ka meeste töötingimustest; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et strateegias „Euroopa 2020“ on rõhutatud, et tööturule on vaja rohkem naisi, ning on seisukohal, et tööinspektorid peavad olema teadlikud nii naiste kui ka meeste töötingimustest;

| 36. | nõuab, et neid karistusi kohaldataks ka nende äriühingute suhtes, kelle puhul on avastatud, et nad kannavad töötajaid musta nimekirja nende ametiühingualase tegevuse või töötervishoiu ja tööohutuse alase esindajana tegutsemise pärast; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et neid karistusi kohaldataks ka nende äriühingute suhtes, kelle puhul on avastatud, et nad kannavad töötajaid musta nimekirja nende ametiühingualase tegevuse või töötervishoiu ja tööohutuse alase esindajana tegutsemise pärast;

| 37. | ergutab toetama riiklikke tööinspektsioone tagama tõhusa ja ettevõttele kohase töötervishoiu ja tööohutuse rakendamist eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et järelevalve keskenduks töötervishoiu ja tööohutuse puudujääkide osas rohkem praktiliste ja teostatavate lahenduste leidmisele; |
| --- | --- |

37.

ergutab toetama riiklikke tööinspektsioone tagama tõhusa ja ettevõttele kohase töötervishoiu ja tööohutuse rakendamist eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; nõuab, et liikmesriigid tagaksid, et järelevalve keskenduks töötervishoiu ja tööohutuse puudujääkide osas rohkem praktiliste ja teostatavate lahenduste leidmisele;

| 38. | toetab Tööinspektsiooni kõrgete esindajate komitee positiivset tegevust riikide kultuuride lähendamisel; nõuab selle rahaliste vahendite ja volituste suurendamist; soovib selle Luxembourgi nõuandekomiteega tehtava koostöö tugevdamist; on seisukohal, et komisjoni tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee peab saama pidevalt teavet liikmesriikides tööinspektsioonide ning töötervishoiu ja -ohutuse vallas toimuva arengu kohta; |
| --- | --- |

38.

toetab Tööinspektsiooni kõrgete esindajate komitee positiivset tegevust riikide kultuuride lähendamisel; nõuab selle rahaliste vahendite ja volituste suurendamist; soovib selle Luxembourgi nõuandekomiteega tehtava koostöö tugevdamist; on seisukohal, et komisjoni tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee peab saama pidevalt teavet liikmesriikides tööinspektsioonide ning töötervishoiu ja -ohutuse vallas toimuva arengu kohta;

| 39. | on seisukohal, et neid töökeskkonna aspekte peab hõlmama ka tulevane ELi tasandi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia; palub, et tööinspektsioonid tugevdaksid hästi suunatud ennetus- ja haridusalgatusi, et suurendada kodanike teadlikkust tervishoiu- ja ohutuseeskirjadest ning korrast; palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada REACH-määruse rakendamist, eelkõige väga ohtlike keemiliste ainete asendamise vallas; on seisukohal, et nende ainete prioriteetide määramisel tuleks kutsehaigusi arvesse võtta; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et neid töökeskkonna aspekte peab hõlmama ka tulevane ELi tasandi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia; palub, et tööinspektsioonid tugevdaksid hästi suunatud ennetus- ja haridusalgatusi, et suurendada kodanike teadlikkust tervishoiu- ja ohutuseeskirjadest ning korrast; palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada REACH-määruse rakendamist, eelkõige väga ohtlike keemiliste ainete asendamise vallas; on seisukohal, et nende ainete prioriteetide määramisel tuleks kutsehaigusi arvesse võtta;

II.
     
  Euroopa tasandi poliitikasoovitused

Kiirem ja tõhusam piiriülene teabevahetus

| 40. | on seisukohal, et riiklike asutuste ja sotsiaalpartnerite vaheline hea koostöö on oluline, et lõpetada sotsiaalne dumping ja tagada siseturul õiglane konkurents; väljendab heameelt komisjoni algatuse üle tööinspektsioonide Euroopa platvormi loomise kohta; sellega seoses kutsub komisjoni üles looma Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) raames ameti lisafunktsioonina tööinspektsioonide Euroopa platvorm deklareerimata tööga tegelemiseks, mille pädevuses oleks platvormi töö korraldamine ja kogemuste ja hea tava vahetuse soodustamine, värske, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava teabe andmine, samuti piiriülese koostöö tugevdamine ning riiulifirmade ja muu sarnase tegevuse kindlakstegemine ja jälgimine; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et riiklike asutuste ja sotsiaalpartnerite vaheline hea koostöö on oluline, et lõpetada sotsiaalne dumping ja tagada siseturul õiglane konkurents; väljendab heameelt komisjoni algatuse üle tööinspektsioonide Euroopa platvormi loomise kohta; sellega seoses kutsub komisjoni üles looma Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) raames ameti lisafunktsioonina tööinspektsioonide Euroopa platvorm deklareerimata tööga tegelemiseks, mille pädevuses oleks platvormi töö korraldamine ja kogemuste ja hea tava vahetuse soodustamine, värske, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava teabe andmine, samuti piiriülese koostöö tugevdamine ning riiulifirmade ja muu sarnase tegevuse kindlakstegemine ja jälgimine;

| 41. | kutsub komisjoni üles – koostöös sotsiaalpartnerite ja asjaomaste riiklike asutustega ning ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtet – eraldama piisavalt personali piiriüleste küsimustega tegelemiseks, mis puudutavad töökaitse eeskirjade rikkumisi ja deklareerimata tööd, muu hulgas sellisteks ülesanneteks nagu riiulifirmade kindlakstegemine, piiriüleste teenuste osutajate kontrollimine, üleliiduliste koolitusprogrammide korraldamine, mis hõlmaksid selliseid probleeme nagu fiktiivsed füüsilisest isikust ettevõtjad, tööga seotud ohud ja lähetused ning piiriülese järelevalve korraldamine; soovitab lisaks sellele riikide tööinspektsioonide juhuslikke ühiseid piiriüleseid kontrolle, eriti piiritsoonide lähedastes piirkondades; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles – koostöös sotsiaalpartnerite ja asjaomaste riiklike asutustega ning ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtet – eraldama piisavalt personali piiriüleste küsimustega tegelemiseks, mis puudutavad töökaitse eeskirjade rikkumisi ja deklareerimata tööd, muu hulgas sellisteks ülesanneteks nagu riiulifirmade kindlakstegemine, piiriüleste teenuste osutajate kontrollimine, üleliiduliste koolitusprogrammide korraldamine, mis hõlmaksid selliseid probleeme nagu fiktiivsed füüsilisest isikust ettevõtjad, tööga seotud ohud ja lähetused ning piiriülese järelevalve korraldamine; soovitab lisaks sellele riikide tööinspektsioonide juhuslikke ühiseid piiriüleseid kontrolle, eriti piiritsoonide lähedastes piirkondades;

| 42. | palub komisjonil uurida, kas oleks kasulik võtta kasutusele – ja vajadusel kehtestada – võltsimiskindel Euroopa sotsiaalkindlustuskaart või mu üleliiduline elektrooniline dokument, kuhu saaks salvestada kõik töösuhete kontrollimiseks vajalikud andmed, nagu andmed sotsiaalkindlustuse olemasolu kohta ja tööaeg, ning mille suhtes kehtivad ranged andmekaitse eeskirjad, iseäranis sel määral, mil töödeldakse eraelu puutumatuse suhtes tundlikke isikuandmed; rõhutab sellega seoses eraelu puutumatuse kaitset mõjutavate tagajärgede põhjaliku analüüsimise tähtsust enne asjaomase kaardi kasutuselevõttu ja selle väljatöötamise vältel; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil uurida, kas oleks kasulik võtta kasutusele – ja vajadusel kehtestada – võltsimiskindel Euroopa sotsiaalkindlustuskaart või mu üleliiduline elektrooniline dokument, kuhu saaks salvestada kõik töösuhete kontrollimiseks vajalikud andmed, nagu andmed sotsiaalkindlustuse olemasolu kohta ja tööaeg, ning mille suhtes kehtivad ranged andmekaitse eeskirjad, iseäranis sel määral, mil töödeldakse eraelu puutumatuse suhtes tundlikke isikuandmed; rõhutab sellega seoses eraelu puutumatuse kaitset mõjutavate tagajärgede põhjaliku analüüsimise tähtsust enne asjaomase kaardi kasutuselevõttu ja selle väljatöötamise vältel;

| 43. | kutsub komisjoni üles tegema katseprojekti töötervishoiu ja tööohutuse rikkumisi ja deklareerimata tööd puudutava varajase hoiatamise Euroopa mehhanismi kohta, mis kiirendab liikmeriikidevahelist teabevahetust ja mille käigus koostatakse must nimekiri, et hoida praegusest paremini õigel ajal ära töökaitsealaseid tegematajätmisi; juhib tähelepanu sellele, et kõnealune varajase hoiatuse mehhanism võib põhineda olemasoleval tarbijakaitse kiirhoiatuse Euroopa süsteemil RAPEX; rõhutab vajadust rikkumiste täpse dokumentatsiooni järele, mille eelduseks on kontrollitulemuste süstemaatiline kogumine, et kuritarvitustega sihiteadlikult võidelda; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles tegema katseprojekti töötervishoiu ja tööohutuse rikkumisi ja deklareerimata tööd puudutava varajase hoiatamise Euroopa mehhanismi kohta, mis kiirendab liikmeriikidevahelist teabevahetust ja mille käigus koostatakse must nimekiri, et hoida praegusest paremini õigel ajal ära töökaitsealaseid tegematajätmisi; juhib tähelepanu sellele, et kõnealune varajase hoiatuse mehhanism võib põhineda olemasoleval tarbijakaitse kiirhoiatuse Euroopa süsteemil RAPEX; rõhutab vajadust rikkumiste täpse dokumentatsiooni järele, mille eelduseks on kontrollitulemuste süstemaatiline kogumine, et kuritarvitustega sihiteadlikult võidelda;

| 44. | on seisukohal, et tihedam koostöö ja teabe jagamine liikmesriikide vahel deklareerimata töö kohta annaks olulist Euroopa lisaväärtust; rõhutab, et see kindlustaks kasulikul moel ELi õiguslikke algatusi deklareerimata tööhõive kohta, edendaks parimate tavade vahetamist ning parandaks kooskõlastamist eri riikide tööinspektsioonide vahel; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et tihedam koostöö ja teabe jagamine liikmesriikide vahel deklareerimata töö kohta annaks olulist Euroopa lisaväärtust; rõhutab, et see kindlustaks kasulikul moel ELi õiguslikke algatusi deklareerimata tööhõive kohta, edendaks parimate tavade vahetamist ning parandaks kooskõlastamist eri riikide tööinspektsioonide vahel;

| 45. | juhib tähelepanu sellele, et riiklike tööinspektsioonide järelevalveõigused on välismaiste ettevõtjate puhul teatud piiriüleste juhtumite korral olnud väga piiratud ja see on kahjustanud nii töötajate kaitset kui ka võrdseid konkurentsitingimusi; nõuab, et teave töötajate lähetamise kohta, nt A1 lähetustunnistused, ei oleks tagasiulatuvad ning et need kantaks üleliidulisse registrisse, mis peaks täiendama olemasolevaid riiklikke registreid ning olema ligipääsetav kogu ELi ametiasutustele, et lihtsustada riiklikul tasandil mitmekeelsel alusel kontrolli lähetatud töötajate töösuhete üle; siinkohal on väga oluline tõhusam piiriülene teabevahetus erinevate pädevate asutuste vahel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et tööinspektsioonid saaksid täielikult kasutada mittediskrimineeriva sõltumatu kontrollimise õigust piiriülestes olukordades, sõltumata äriühingu registrijärgsest asukohast; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu sellele, et riiklike tööinspektsioonide järelevalveõigused on välismaiste ettevõtjate puhul teatud piiriüleste juhtumite korral olnud väga piiratud ja see on kahjustanud nii töötajate kaitset kui ka võrdseid konkurentsitingimusi; nõuab, et teave töötajate lähetamise kohta, nt A1 lähetustunnistused, ei oleks tagasiulatuvad ning et need kantaks üleliidulisse registrisse, mis peaks täiendama olemasolevaid riiklikke registreid ning olema ligipääsetav kogu ELi ametiasutustele, et lihtsustada riiklikul tasandil mitmekeelsel alusel kontrolli lähetatud töötajate töösuhete üle; siinkohal on väga oluline tõhusam piiriülene teabevahetus erinevate pädevate asutuste vahel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et tööinspektsioonid saaksid täielikult kasutada mittediskrimineeriva sõltumatu kontrollimise õigust piiriülestes olukordades, sõltumata äriühingu registrijärgsest asukohast;

| 46. | tuletab seoses töötajate lähetamist käsitleva direktiivi jõustamisega meelde, et, dokumendi pikkus ei tohi enam olla selle tõlkimise takistuseks, kui see on järelevalve jaoks oluline; |
| --- | --- |

46.

tuletab seoses töötajate lähetamist käsitleva direktiivi jõustamisega meelde, et, dokumendi pikkus ei tohi enam olla selle tõlkimise takistuseks, kui see on järelevalve jaoks oluline;

Uued seadusandlikud algatused ELi tasandil

| 47. | rõhutab, et sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkonna direktiivid ei rõhuta piisavalt tööjärelevalve parema jõustamise ja rolli aspekti; peab seetõttu vajalikuks kehtivad direktiivid läbi vaadata ja vajaduse korral neid muuta ning Euroopa tööõiguses jõustamise teemat paremini käsitleda; tervitab sellega seoses asjaolu, et komisjon on direktiivides välja pakkunud järelevalve miinimumstandardid seoses teatud töötajate rühmadega; rõhutab, et uutes sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkonna jaoks olulistes seadusandlikes algatustes tuleb käsitleda tööjärelevalve ja sotsiaalpartnerite rolli nii, et sellega oleks tagatud tõhus kaitse; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkonna direktiivid ei rõhuta piisavalt tööjärelevalve parema jõustamise ja rolli aspekti; peab seetõttu vajalikuks kehtivad direktiivid läbi vaadata ja vajaduse korral neid muuta ning Euroopa tööõiguses jõustamise teemat paremini käsitleda; tervitab sellega seoses asjaolu, et komisjon on direktiivides välja pakkunud järelevalve miinimumstandardid seoses teatud töötajate rühmadega; rõhutab, et uutes sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkonna jaoks olulistes seadusandlikes algatustes tuleb käsitleda tööjärelevalve ja sotsiaalpartnerite rolli nii, et sellega oleks tagatud tõhus kaitse;

| 48. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama kõrgemate tööstandardite kasutuselevõttu ettevõtete poolt, kehtestades riiklikul või ELi tasandil tasuta sotsiaalsete märgiste süsteemi; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama kõrgemate tööstandardite kasutuselevõttu ettevõtete poolt, kehtestades riiklikul või ELi tasandil tasuta sotsiaalsete märgiste süsteemi;

| 49. | juhib tähelepanu sellele, et mõnes liikmesriigis töötavad juba alla 14aastased lapsed; peab vajalikuks suurendada tööinspektorite tähtsust ja kampaaniaid lapstööjõu kasutamise välistamiseks; kutsub komisjoni üles korraldama ELi tasandil konkreetseid noorte töötingimuste kontrolli ja järelevalve kampaaniaid, pöörates erilist tähelepanu noortele võõrtöötajatele; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu sellele, et mõnes liikmesriigis töötavad juba alla 14aastased lapsed; peab vajalikuks suurendada tööinspektorite tähtsust ja kampaaniaid lapstööjõu kasutamise välistamiseks; kutsub komisjoni üles korraldama ELi tasandil konkreetseid noorte töötingimuste kontrolli ja järelevalve kampaaniaid, pöörates erilist tähelepanu noortele võõrtöötajatele;

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et menetluslikud õigused ja jõustamise õigused, näiteks need, mis on sätestatud ettepanekus võtta vastu direktiiv meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise kontekstis töötajatele antud õiguste kasutamist, on kättesaadavad kõigile töötajatele; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et menetluslikud õigused ja jõustamise õigused, näiteks need, mis on sätestatud ettepanekus võtta vastu direktiiv meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise kontekstis töötajatele antud õiguste kasutamist, on kättesaadavad kõigile töötajatele;

| 51. | peab seoses liikuvate töötajatega oluliseks, et riiklikud tööinspektsioonid ja vajadusel töötajate organisatsioonid tohiksid kontrollida kõike, mida nad tähtsaks peavad; liikmesriigid tagavad need tõhusad kontrollid ja järelevalvemehhanismid oma riigi territooriumil, kontrollimaks ja tagamaks, et asjaomaste direktiivide sätteid ja eeskirju täidetakse; |
| --- | --- |

51.

peab seoses liikuvate töötajatega oluliseks, et riiklikud tööinspektsioonid ja vajadusel töötajate organisatsioonid tohiksid kontrollida kõike, mida nad tähtsaks peavad; liikmesriigid tagavad need tõhusad kontrollid ja järelevalvemehhanismid oma riigi territooriumil, kontrollimaks ja tagamaks, et asjaomaste direktiivide sätteid ja eeskirju täidetakse;

| 52. | palub, et komisjon koostaks ja esitaks liikmesriikidele suunised parimate tavade kohta ning lihtsustaks nende koostööd ja teabe vahetamist, nii et nad saaksid ajutist tööd vahendavate asutuste tegevust tõhusamalt jälgida ja kontrollida; rõhutab, et liikmesriigid peaksid ajutist tööd vahendavate asutuste tegevust tihemini kontrollima ning kaaluma meetmete võtmist, mille kohaselt niisugused ettevõtted peaksid taotlema sertifikaati ja oma tegevusest aru andma; |
| --- | --- |

52.

palub, et komisjon koostaks ja esitaks liikmesriikidele suunised parimate tavade kohta ning lihtsustaks nende koostööd ja teabe vahetamist, nii et nad saaksid ajutist tööd vahendavate asutuste tegevust tõhusamalt jälgida ja kontrollida; rõhutab, et liikmesriigid peaksid ajutist tööd vahendavate asutuste tegevust tihemini kontrollima ning kaaluma meetmete võtmist, mille kohaselt niisugused ettevõtted peaksid taotlema sertifikaati ja oma tegevusest aru andma;

| 53. | kutsub komisjoni üles esitama kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega roheline raamat, millega toetatakse tööinspektorite rolli ja kehtestatakse tööjärelevalve ELi standardid ning ühtsed koolitusnõuded selles valdkonnas, võttes samas arvesse erinevusi riikide tööturgude vahel; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles esitama kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega roheline raamat, millega toetatakse tööinspektorite rolli ja kehtestatakse tööjärelevalve ELi standardid ning ühtsed koolitusnõuded selles valdkonnas, võttes samas arvesse erinevusi riikide tööturgude vahel;

| 54. | palub komisjonil leida paremaid viise sotsiaalse dumpingu piiramiseks ELis ja pakkuda selle jaoks välja asjakohased vahendid; |
| --- | --- |

54.

palub komisjonil leida paremaid viise sotsiaalse dumpingu piiramiseks ELis ja pakkuda selle jaoks välja asjakohased vahendid;

o

o o

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 70.

(2)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(3)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

(4)  EÜT C 125, 6.5.1999, lk 1.

(5)  EÜT L 277, 28.10.1999, lk 34.

(6)  ELT L 168, 30.6.2009, lk 24.

(7)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 102.

(8)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 1.

(9)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(10)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 401.

(11)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 452.

(12)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 176.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0230.

(14)  EÜT C 5, 10.1.1996, lk 1

(15)  EÜT C 304, 14.10.1996, lk 1.

(16)  Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA).

(17)  Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA), ESENERi uuring, 2009.

(18)  http://www.ksz.fgov.be/en/international/page/content/websites/international/aboutcbss.html.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/41

---

P7_TA(2014)0013

Töötajate finantsosalus ettevõtte tuludes

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon töötajate finantsosaluse kohta ettevõtte tuludes (2013/2127(INI))

(2016/C 482/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava: Euroopa äriühinguõigus ja äriühingu üldjuhtimine – ajakohane õigusraamistik kaasatumate aktsionäride ja jätkusuutlike äriühingute jaoks“ (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava: Euroopa äriühinguõigus ja äriühingu üldjuhtimine – ajakohane õigusraamistik kaasatumate aktsionäride ja jätkusuutlike äriühingute jaoks“ (COM(2012)0740),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2002. aasta teatist töötajate finantsosaluse edendamise raamistiku kohta (COM(2002)0364) ning Euroopa Parlamendi 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni samal teemal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2002. aasta teatist töötajate finantsosaluse edendamise raamistiku kohta (COM(2002)0364) ning Euroopa Parlamendi 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni samal teemal (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. oktoobri 2010. aasta arvamust Euroopa töötajate finantsosaluse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. oktoobri 2010. aasta arvamust Euroopa töötajate finantsosaluse kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni tellitud uuringut „Töötajate finantsosalus ettevõtte tuludes“ (3), mis avaldati 2012. aasta septembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni tellitud uuringut „Töötajate finantsosalus ettevõtte tuludes“ (3), mis avaldati 2012. aasta septembris,

| — | võttes arvesse PEPPER IV aruannet pealkirjaga „Võrdlusuuring töötajate osaluse kohta tuludes ja ettevõtte tulemustes Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikides“, mis avaldati 2009. aasta oktoobris Berliini vaba ülikooli (Free University of Berlin) poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse PEPPER IV aruannet pealkirjaga „Võrdlusuuring töötajate osaluse kohta tuludes ja ettevõtte tulemustes Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikides“, mis avaldati 2009. aasta oktoobris Berliini vaba ülikooli (Free University of Berlin) poolt,

| — | võttes arvesse PEPPER III aruannet pealkirjaga „Töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikides“, mis avaldati 2006. aasta juunis Berliini vaba ülikooli poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse PEPPER III aruannet pealkirjaga „Töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikides“, mis avaldati 2006. aasta juunis Berliini vaba ülikooli poolt,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. jaanuari 1997. aasta PEPPER II aruannet pealkirjaga „Liikmesriikide töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes (sh osalus aktsiakapitalis)“ (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. jaanuari 1997. aasta PEPPER II aruannet pealkirjaga „Liikmesriikide töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes (sh osalus aktsiakapitalis)“ (COM(1996)0697),

| — | võttes arvesse PEPPER I aruannet pealkirjaga „Töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes“, mis avaldati 1991. aasta märtsis komisjoni ja Euroopa Ülikool-Instituudi poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse PEPPER I aruannet pealkirjaga „Töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes“, mis avaldati 1991. aasta märtsis komisjoni ja Euroopa Ülikool-Instituudi poolt,

| — | võttes arvesse komisjoni katseprojekti töötajate omavastutuse ja osaluse edendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni katseprojekti töötajate omavastutuse ja osaluse edendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse sõltumatute ekspertide kõrgetasemelise rühma 18. detsembri 2003. aasta aruannet rahvusvaheliste tõkete kohta, mis takistavad töötajate finantsosaluse kasvu rahvusvahelistes ettevõtetes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõltumatute ekspertide kõrgetasemelise rühma 18. detsembri 2003. aasta aruannet rahvusvaheliste tõkete kohta, mis takistavad töötajate finantsosaluse kasvu rahvusvahelistes ettevõtetes,

| — | võttes arvesse 3. oktoobri 2012. aasta komisjoni teatist „Ühtse turu akt II. Üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. oktoobri 2012. aasta komisjoni teatist „Ühtse turu akt II. Üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573),

| — | võttes arvesse 14. märtsi 2006. aasta komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine. Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse“(COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. märtsi 2006. aasta komisjoni teatist „Ühenduse Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine. Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse“(COM(2006)0117),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0465/2013),

| A. | arvestades, et töötajate finantsosaluse (TFO) kavad võivad anda otsest rahalist kasu, mis ületab kokkulepitud palgastruktuure, kasutades:






  — | jagatud omandit, mis pakub töötajatele õigust saada osa ettevõtte edust ning jagada strateegiliste otsustega seotud vastutust ja riske; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et töötajate finantsosaluse (TFO) kavad võivad anda otsest rahalist kasu, mis ületab kokkulepitud palgastruktuure, kasutades:

—

jagatud omandit, mis pakub töötajatele õigust saada osa ettevõtte edust ning jagada strateegiliste otsustega seotud vastutust ja riske;

| — | jagatud tulu raha, aktsiate või soodustustena, mis võivad premeerida edu või teatud töötulemusi, täiendada töötajate sissetulekuid ja suurendada nende ostujõudu, millel on võimalik otsene mõju kohalikule majandusele; |
| --- | --- |

—

jagatud tulu raha, aktsiate või soodustustena, mis võivad premeerida edu või teatud töötulemusi, täiendada töötajate sissetulekuid ja suurendada nende ostujõudu, millel on võimalik otsene mõju kohalikule majandusele;

| B. | arvestades, et kui tööandja kriisi tõttu kannatab, ähvardab töötajaid topeltoht – ühest küljest oht kaotada nii oma töö kui ka sissetulek, teisest küljest oht kaotada ettevõttesse investeeritud kapital; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kui tööandja kriisi tõttu kannatab, ähvardab töötajaid topeltoht – ühest küljest oht kaotada nii oma töö kui ka sissetulek, teisest küljest oht kaotada ettevõttesse investeeritud kapital;

| C. | arvestades, et ettevõttel on võimalik valida kolme peamise TFO mudeli vahel: tulu jagamine (sularahapõhine, edasilükatud või aktsiates), üksikute töötajate osalus aktsiakapitalis (töötajate aktsiad või optsioonid) ning töötajate aktsiaomandi kavad; arvestades, et TFO võib esineda aktsiate või sularaha kujul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ettevõttel on võimalik valida kolme peamise TFO mudeli vahel: tulu jagamine (sularahapõhine, edasilükatud või aktsiates), üksikute töötajate osalus aktsiakapitalis (töötajate aktsiad või optsioonid) ning töötajate aktsiaomandi kavad; arvestades, et TFO võib esineda aktsiate või sularaha kujul;

| D. | arvestades, et sobivaim TFO mudel sõltub sageli ettevõtte suurusest ja seisundist, täpsemalt sellest, kas ta on börsiettevõte või börsiväline ettevõte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sobivaim TFO mudel sõltub sageli ettevõtte suurusest ja seisundist, täpsemalt sellest, kas ta on börsiettevõte või börsiväline ettevõte;

| E. | arvestades, et TFO – eriti aktsiaomandi kavade kujul – võib leevendada šokke, võimaldades preemiaid või muid täiendavaid sissetulekuid või tasusid hallata kolmandate osapoolte poolt fondides, hajutades investeerimisriski ettevõtte põhiomanike vahel ning tagades töötajate jaoks säästudena aktsiaportfelli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et TFO – eriti aktsiaomandi kavade kujul – võib leevendada šokke, võimaldades preemiaid või muid täiendavaid sissetulekuid või tasusid hallata kolmandate osapoolte poolt fondides, hajutades investeerimisriski ettevõtte põhiomanike vahel ning tagades töötajate jaoks säästudena aktsiaportfelli;

| F. | arvestades, et töötajate finantsosalus ettevõttes toob kaasa mitmesuguseid võimalikke riske töötajatele; arvestades, et töötajate finantsosalust ei tohi kasutada tööõigusest tulenevate kohustuste täitmisest hoidumiseks, töötajate omandatud sotsiaalsete ja tööõiguste vähendamiseks või surveavaldusena tööturu paindlikumaks muutmiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et töötajate finantsosalus ettevõttes toob kaasa mitmesuguseid võimalikke riske töötajatele; arvestades, et töötajate finantsosalust ei tohi kasutada tööõigusest tulenevate kohustuste täitmisest hoidumiseks, töötajate omandatud sotsiaalsete ja tööõiguste vähendamiseks või surveavaldusena tööturu paindlikumaks muutmiseks;

| G. | arvestades, et kui töötajad saavad ettevõtte omanikelt väljaostu eelisõiguse ja kui nad sellisel moel finantsraskustes oleva ettevõtte oma valdusse võtavad, saavad nad selle kaudu kaitsta oma töökohti ning selline tegevus võib vähendada teiste ettevõtete võimalikest ostupakkumistest tingitud ebakindlust töötajate töö jätkumise suhtes; arvestades, et töötajatele kuulumine võib olla ka lahendus tegevuse jätkajat puudutavatele probleemidele, sest ettevõtte tegevus tihti lõpetatakse või settevõte müüakse võimalikuks saneerimiseks või likvideerimiseks, kui tegevuse jätkajat ei leita; arvestades, et sellisest tegevusest võib olla abi eriti VKEde ja mikroettevõtete jätkusuutliku äritegevuse säilimise tagamisel; arvestades, et neid eeliseid on võimalik saavutada üksnes töötajate osalusel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui töötajad saavad ettevõtte omanikelt väljaostu eelisõiguse ja kui nad sellisel moel finantsraskustes oleva ettevõtte oma valdusse võtavad, saavad nad selle kaudu kaitsta oma töökohti ning selline tegevus võib vähendada teiste ettevõtete võimalikest ostupakkumistest tingitud ebakindlust töötajate töö jätkumise suhtes; arvestades, et töötajatele kuulumine võib olla ka lahendus tegevuse jätkajat puudutavatele probleemidele, sest ettevõtte tegevus tihti lõpetatakse või settevõte müüakse võimalikuks saneerimiseks või likvideerimiseks, kui tegevuse jätkajat ei leita; arvestades, et sellisest tegevusest võib olla abi eriti VKEde ja mikroettevõtete jätkusuutliku äritegevuse säilimise tagamisel; arvestades, et neid eeliseid on võimalik saavutada üksnes töötajate osalusel;

| H. | arvestades, et aktsiaomandi kavad on näide toimiva töötaja väljaostumudeli kohta börsivälistes ettevõtetes, kus aktsiate omandamiseks töötajate nimel kasutatakse vahendusorganit; arvestades, töötajad ei satu suuremasse ohtu, kuna omandamist rahastatakse jagatud tulust või laenust, mida makstakse tagasi jagatud tulust, mis on töötajate palkadele lisaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et aktsiaomandi kavad on näide toimiva töötaja väljaostumudeli kohta börsivälistes ettevõtetes, kus aktsiate omandamiseks töötajate nimel kasutatakse vahendusorganit; arvestades, töötajad ei satu suuremasse ohtu, kuna omandamist rahastatakse jagatud tulust või laenust, mida makstakse tagasi jagatud tulust, mis on töötajate palkadele lisaks;

| I. | arvestades, et Hispaania sociedades laborales on näide mikroettevõtete jaoks loodud TFO kava parimast tavast; arvestades, et see võimaldab ka töötutel soovi korral saada töötushüvitist ühekordse maksena, et luua uus ettevõte või rekapitaliseerida olemasolevat ettevõtet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hispaania sociedades laborales on näide mikroettevõtete jaoks loodud TFO kava parimast tavast; arvestades, et see võimaldab ka töötutel soovi korral saada töötushüvitist ühekordse maksena, et luua uus ettevõte või rekapitaliseerida olemasolevat ettevõtet;

| J. | arvestades, et TFO vähendab lühikesele perspektiivile keskendumist, edendab jätkusuutlikkust ja pikale perspektiivile keskendumist juhtkonna strateegilistes otsustes ning võib suurendada töötajate huvi pikaajaliseks pühendumiseks ja innovaatiliste lahenduste otsimiseks tootmisprotsessis; arvestades, et TFO võib seeläbi kaasa tuua stabiilsuse, arengu ja kasvu ning vähendada töökohtade kaotuseni viiva liigse laienemise ohtu; arvestades, et seda mõju saab suurendada stabiilsete ja toimivate töötajate kaasamise institutsioonidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et TFO vähendab lühikesele perspektiivile keskendumist, edendab jätkusuutlikkust ja pikale perspektiivile keskendumist juhtkonna strateegilistes otsustes ning võib suurendada töötajate huvi pikaajaliseks pühendumiseks ja innovaatiliste lahenduste otsimiseks tootmisprotsessis; arvestades, et TFO võib seeläbi kaasa tuua stabiilsuse, arengu ja kasvu ning vähendada töökohtade kaotuseni viiva liigse laienemise ohtu; arvestades, et seda mõju saab suurendada stabiilsete ja toimivate töötajate kaasamise institutsioonidega;

| K. | arvestades, et töötajate finantsosaluskavad innustavad investeerima töötajate edasisse koolitusse, sest need suurendavad tõenäosust, et kvalifitseeritud töötajad jäävad ettevõttesse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et töötajate finantsosaluskavad innustavad investeerima töötajate edasisse koolitusse, sest need suurendavad tõenäosust, et kvalifitseeritud töötajad jäävad ettevõttesse;

| L. | arvestades, et töötajate osalus ettevõtte tuludes ja vajaduse korral sellele lisanduv töötajate kaasamine otsustusprotsessi võib aidata suurendada töötajate tööga rahulolu ning üldist tulemuslikkust ja motiveeritust; arvestades, et see võib ergutada töötajates omandi- ja vastutustunde tekkimist ning ettevõtte toimimise paremat mõistmist, samuti suurendada tööandjate ja töötajate vahel vastastikust lugupidamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et töötajate osalus ettevõtte tuludes ja vajaduse korral sellele lisanduv töötajate kaasamine otsustusprotsessi võib aidata suurendada töötajate tööga rahulolu ning üldist tulemuslikkust ja motiveeritust; arvestades, et see võib ergutada töötajates omandi- ja vastutustunde tekkimist ning ettevõtte toimimise paremat mõistmist, samuti suurendada tööandjate ja töötajate vahel vastastikust lugupidamist;

| M. | arvestades, et töötajates omandi- ja vastutustunde tekitamine suurendab töötajates kaasatuse tunnet ning tõenäosust, et tööandjad arvestavad nendega ning mõistavad nende muresid, seisukohti ja ideid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et töötajates omandi- ja vastutustunde tekitamine suurendab töötajates kaasatuse tunnet ning tõenäosust, et tööandjad arvestavad nendega ning mõistavad nende muresid, seisukohti ja ideid;

| N. | arvestades, et TFOde loomine võib aidata hoogustada tootlikkust, tõhustada tulemuslikkust, toetada töötajate ja aktsionäride huvide ühtlustamist ning meelitada ligi ja hoida olulisi töötajaid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et TFOde loomine võib aidata hoogustada tootlikkust, tõhustada tulemuslikkust, toetada töötajate ja aktsionäride huvide ühtlustamist ning meelitada ligi ja hoida olulisi töötajaid;

| O. | arvestades, et töötajate osalemine ettevõtte juhtimises hääleõiguse või kohalviibimise õiguse või muu juhtimisviisi kaudu võib parandada juhtimist ja teabevahetust ning aidata töötajatel olukorda paremini mõista, kui ettevõttel on probleeme, ning samuti rohkem kasu saada sellest, kui ettevõttel läheb hästi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et töötajate osalemine ettevõtte juhtimises hääleõiguse või kohalviibimise õiguse või muu juhtimisviisi kaudu võib parandada juhtimist ja teabevahetust ning aidata töötajatel olukorda paremini mõista, kui ettevõttel on probleeme, ning samuti rohkem kasu saada sellest, kui ettevõttel läheb hästi;

| P. | arvestades, et TFO mudelites, mis kasutavad vahendusorganit, saab see organ kasutada hääleõigust või töötajaid esindavaid muid juhtimisviise, mis võimaldavad kollektiivset esindatust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et TFO mudelites, mis kasutavad vahendusorganit, saab see organ kasutada hääleõigust või töötajaid esindavaid muid juhtimisviise, mis võimaldavad kollektiivset esindatust;

| Q. | arvestades, et TFO kavad võivad mängida suurt rolli töötajate täiendaval kaasamisel teavitus-, nõustamis- ja otsustusprotsessidesse ümberstruktureerimise ajal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et TFO kavad võivad mängida suurt rolli töötajate täiendaval kaasamisel teavitus-, nõustamis- ja otsustusprotsessidesse ümberstruktureerimise ajal;

| R. | arvestades, et TFOd mõjutavad riiklikud maksustamiseeskirjad, ning arvestades, et ei ole asjakohane arendada TFO jaoks välja ühesugust tervikmudelit ELi tasandil; arvestades, et TFO üle peavad otsustama iga ettevõte ja tema töötajad, võttes asjakohaselt arvesse laiemat riiklikku ja valdkondlikku konteksti; arvestades, et põhisuuniste pakett võib anda üldsusele kindlustunnet ning aidata TFO-l oma eesmärgid saavutada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et TFOd mõjutavad riiklikud maksustamiseeskirjad, ning arvestades, et ei ole asjakohane arendada TFO jaoks välja ühesugust tervikmudelit ELi tasandil; arvestades, et TFO üle peavad otsustama iga ettevõte ja tema töötajad, võttes asjakohaselt arvesse laiemat riiklikku ja valdkondlikku konteksti; arvestades, et põhisuuniste pakett võib anda üldsusele kindlustunnet ning aidata TFO-l oma eesmärgid saavutada;

| S. | arvestades, et TFO ei pruugi sobida kõikidele ettevõtetele ja töötajatele ning seetõttu peaks sellise kava kasutamist väga hoolikalt kaaluma; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et TFO ei pruugi sobida kõikidele ettevõtetele ja töötajatele ning seetõttu peaks sellise kava kasutamist väga hoolikalt kaaluma;

Takistused TFO kasutamiseks ELis

| 1. | palub liikmesriikidel võtta arvesse piiriüleseid takistusi, millega seisavad silmitsi nii ettevõtted, kes mitmes liikmesriigis töötajatele selliseid kavasid pakuvad, kui ka töötajad, kelle puhul topeltmaksustamine võib tähendada liikumisvabaduse rikkumist; |
| --- | --- |

1.

palub liikmesriikidel võtta arvesse piiriüleseid takistusi, millega seisavad silmitsi nii ettevõtted, kes mitmes liikmesriigis töötajatele selliseid kavasid pakuvad, kui ka töötajad, kelle puhul topeltmaksustamine võib tähendada liikumisvabaduse rikkumist;

| 2. | juhib tähelepanu liikmesriikide vahelistele erinevustele finantsosalusena saadavalt tulult arvestatava kohustusliku sotsiaalkindlustusmakse osas; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu liikmesriikide vahelistele erinevustele finantsosalusena saadavalt tulult arvestatava kohustusliku sotsiaalkindlustusmakse osas;

| 3. | rõhutab, et teatud juhtudel võiks olla kasuks, kui õnnestuks praegusi finantsosaluskavasid ja nendega seotud riiklikke õigusakte pisut lähendada nii, et tööandjad saaks neid tulevikus pakkuda ühesuguste või samalaadsetena kõigis liikmesriikides, kus neil töötajaid on; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et teatud juhtudel võiks olla kasuks, kui õnnestuks praegusi finantsosaluskavasid ja nendega seotud riiklikke õigusakte pisut lähendada nii, et tööandjad saaks neid tulevikus pakkuda ühesuguste või samalaadsetena kõigis liikmesriikides, kus neil töötajaid on;

| 4. | rõhutab, et teavitamise puudumist olemasolevate finantsosaluskavade kohta võib leevendada suurem võrdluskõlbulik teave rahvusvahelisel tasandil, mis vähendaks kulusid nii suuremate ettevõtete kui ka VKEde jaoks, võimaldades neil pakkuda töötajatele osaluskavasid, mis vastavad nende konkreetsetele vajadustele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et teavitamise puudumist olemasolevate finantsosaluskavade kohta võib leevendada suurem võrdluskõlbulik teave rahvusvahelisel tasandil, mis vähendaks kulusid nii suuremate ettevõtete kui ka VKEde jaoks, võimaldades neil pakkuda töötajatele osaluskavasid, mis vastavad nende konkreetsetele vajadustele;

| 5. | rõhutab, et puuduvad riiklikud õigusmeetmed, mis soodustaksid TFO kavade arengut; täheldab erinevust EL-15 (6) ja EL-13 (7) riikide vahel seoses nende osalemise tasemega TFO kavades; sedastab, et TFO kavasid soodustavad riikliku tasandi õiguslikud meetmed ja sellistes kavades osalevate töötajate arv on omavahel seotud (8); |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et puuduvad riiklikud õigusmeetmed, mis soodustaksid TFO kavade arengut; täheldab erinevust EL-15 (6) ja EL-13 (7) riikide vahel seoses nende osalemise tasemega TFO kavades; sedastab, et TFO kavasid soodustavad riikliku tasandi õiguslikud meetmed ja sellistes kavades osalevate töötajate arv on omavahel seotud (8);

Maksustamisküsimused

| 6. | rõhutab, et topeltmaksustamise ja diskrimineerimise vältimiseks on vajalik veelgi suurem läbipaistvus riikides kasutatavate töötajate osaluskavade osas, eelkõige tegeliku maksukoormuse välja arvutamisel EL-28 riikides; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et topeltmaksustamise ja diskrimineerimise vältimiseks on vajalik veelgi suurem läbipaistvus riikides kasutatavate töötajate osaluskavade osas, eelkõige tegeliku maksukoormuse välja arvutamisel EL-28 riikides;

| 7. | märgib, et töötajate osaluskavade Euroopa mudeli raamistik ei tohiks olla ülimuslik riiklike maksustamiseeskirjade suhtes; |
| --- | --- |

7.

märgib, et töötajate osaluskavade Euroopa mudeli raamistik ei tohiks olla ülimuslik riiklike maksustamiseeskirjade suhtes;

| 8. | kutsub liikmesriike üles andma töötajate osaluskavade edendamisel maksusoodustusi kooskõlas parimate tavade põhimõtetega; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles andma töötajate osaluskavade edendamisel maksusoodustusi kooskõlas parimate tavade põhimõtetega;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et täpselt suunatud maksusoodustused võivad suurendada töötaja finantsosalust mitmes liikmesriigis ja isegi majanduskasvu suurendada; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et täpselt suunatud maksusoodustused võivad suurendada töötaja finantsosalust mitmes liikmesriigis ja isegi majanduskasvu suurendada;

| 10. | on seetõttu arvamusel, et komisjon peaks esitama suunised töötajate finantsosaluse maksustamise kohta; |
| --- | --- |

10.

on seetõttu arvamusel, et komisjon peaks esitama suunised töötajate finantsosaluse maksustamise kohta;

Soovitused

| 11. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda asjakohaseid riiklikke meetmeid, et ergutada ettevõtteid vabatahtlikult välja arendama ja pakkuma TFO kavasid, mis oleksid mittediskrimineerivalt avatud kõikidele töötajatele, võttes arvesse VKEde ja mikroettevõtete eriolukorda; palub liikmesriikidel suurendada selles valdkonnas parimate tavade vahetust; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda asjakohaseid riiklikke meetmeid, et ergutada ettevõtteid vabatahtlikult välja arendama ja pakkuma TFO kavasid, mis oleksid mittediskrimineerivalt avatud kõikidele töötajatele, võttes arvesse VKEde ja mikroettevõtete eriolukorda; palub liikmesriikidel suurendada selles valdkonnas parimate tavade vahetust;

| 12. | on arvamusel, et töötaja finantsosalus võib kujutada endast ka töötaja lisatasu kapitaliosaluse või spetsiaalsete võlakirjade näol, olenevalt kasutatavast finantstootest ja kõnealuse äriühingu liigist; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et töötaja finantsosalus võib kujutada endast ka töötaja lisatasu kapitaliosaluse või spetsiaalsete võlakirjade näol, olenevalt kasutatavast finantstootest ja kõnealuse äriühingu liigist;

| 13. | on seisukohal, et kõik meetmed, mis on seotud töötajate osalusega ettevõtete tulude jagamisel, peaksid olema pikaajaliselt jätkusuutlikud ja toimima vabatahtliku osaluse, töötajate võrdsuse ja hoolsuskohustuse täitmise põhimõtete alusel, eelkõige VKEde puhul; toonitab asjaolu, et kuigi EL tunnistab töötajate finantsosaluse kavade kasulikkust, ei kuulu see valdkond liidu pädevusse; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kõik meetmed, mis on seotud töötajate osalusega ettevõtete tulude jagamisel, peaksid olema pikaajaliselt jätkusuutlikud ja toimima vabatahtliku osaluse, töötajate võrdsuse ja hoolsuskohustuse täitmise põhimõtete alusel, eelkõige VKEde puhul; toonitab asjaolu, et kuigi EL tunnistab töötajate finantsosaluse kavade kasulikkust, ei kuulu see valdkond liidu pädevusse;

| 14. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaasata siseriiklikku õigust ja tavasid arvestades sotsiaalpartnerid, töötajate omandil põhinevad organisatsioonid ja sidusrühmad tihedamasse dialoogi poliitikakujundajatega ning tööandjate ja töötajate esindajatega vastavatel tasanditel, tunnustades samas sotsiaalpartnerite iseseisvust kollektiivläbirääkimistel, tagamaks, et olemasolevaid näiteid parimatest tavadest võetakse arvesse poliitika kujundamisel, mis hõlbustab TFO rakendamist ettevõtete poolt; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kaasata siseriiklikku õigust ja tavasid arvestades sotsiaalpartnerid, töötajate omandil põhinevad organisatsioonid ja sidusrühmad tihedamasse dialoogi poliitikakujundajatega ning tööandjate ja töötajate esindajatega vastavatel tasanditel, tunnustades samas sotsiaalpartnerite iseseisvust kollektiivläbirääkimistel, tagamaks, et olemasolevaid näiteid parimatest tavadest võetakse arvesse poliitika kujundamisel, mis hõlbustab TFO rakendamist ettevõtete poolt;

| 15. | ootab huviga katseprojekti tulemusi, täpsemalt seoses virtuaalse TFO keskuse väljatöötamise ja CETREPSi kehtiva maksumäära kalkulaatoriga; palub kõnealust katseprojekti silmas pidades komisjonil anda liikmesriikidele ideid osalusmehhanismide kohta; |
| --- | --- |

15.

ootab huviga katseprojekti tulemusi, täpsemalt seoses virtuaalse TFO keskuse väljatöötamise ja CETREPSi kehtiva maksumäära kalkulaatoriga; palub kõnealust katseprojekti silmas pidades komisjonil anda liikmesriikidele ideid osalusmehhanismide kohta;

| 16. | peab huvipakkuvaks võimalikku vabatahtlikku 29. režiimi (ühtne ja valikuline kõigile ELi tööandjatele avatud õiguslik raamistik, mis arvestab liikmesriikide pädevust maksu- ja tööõiguse valdkonnas), kuna see:






  a) | looks heade tavade alusel lihtsad elementaarsed põhimudelid eri liiki ja eri suurusega ettevõtete jaoks; |
| --- | --- | --- |

16.

peab huvipakkuvaks võimalikku vabatahtlikku 29. režiimi (ühtne ja valikuline kõigile ELi tööandjatele avatud õiguslik raamistik, mis arvestab liikmesriikide pädevust maksu- ja tööõiguse valdkonnas), kuna see:

a)

looks heade tavade alusel lihtsad elementaarsed põhimudelid eri liiki ja eri suurusega ettevõtete jaoks;

| b) | lähtuks turupõhisest lähenemisviisist, mille kohaselt ühtset režiimi kasutaksid ainult ettevõtted, kes peavad seda kasulikuks; |
| --- | --- |

b)

lähtuks turupõhisest lähenemisviisist, mille kohaselt ühtset režiimi kasutaksid ainult ettevõtted, kes peavad seda kasulikuks;

| c) | lubaks liikmesriikide õiguskultuuri erinevusi, kuivõrd riiklikud režiimid jäävad paralleelselt kehtima; |
| --- | --- |

c)

lubaks liikmesriikide õiguskultuuri erinevusi, kuivõrd riiklikud režiimid jäävad paralleelselt kehtima;

| d) | parandaks läbipaistvust ja teabele ligipääsu, et hõlbustada võrdset kohaldamist eri liikmesriikides; |
| --- | --- |

d)

parandaks läbipaistvust ja teabele ligipääsu, et hõlbustada võrdset kohaldamist eri liikmesriikides;

| e) | oleks kohaldatav riiklikul ja/või ELi tasandil vastavalt vajadusele ega oleks piiratud rahvusvaheliste ettevõtetega, võttes seejuures arvesse maksuküsimusi ja töötajate finantsriske (9); |
| --- | --- |

e)

oleks kohaldatav riiklikul ja/või ELi tasandil vastavalt vajadusele ega oleks piiratud rahvusvaheliste ettevõtetega, võttes seejuures arvesse maksuküsimusi ja töötajate finantsriske (9);

| 17. | on arvamusel, et 29. režiimi mõjuhinnang aitaks hinnata võrdsete tingimuste loomise ning ettevõtete rahvusvahelistumise takistamisest hoidumise võimalusi; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et 29. režiimi mõjuhinnang aitaks hinnata võrdsete tingimuste loomise ning ettevõtete rahvusvahelistumise takistamisest hoidumise võimalusi;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et töötajate finantsosalus soodustab sotsiaalset ühtekuuluvust, mis on jätkusuutliku ettevõtte juhtimise kõrval samuti väga vajalik; rõhutab siiski ettevaatusabinõude vajalikkust töötajate finantsosaluse kavade edendamisel, et palku ei asendataks kasumijagamissüsteemidega; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et töötajate finantsosalus soodustab sotsiaalset ühtekuuluvust, mis on jätkusuutliku ettevõtte juhtimise kõrval samuti väga vajalik; rõhutab siiski ettevaatusabinõude vajalikkust töötajate finantsosaluse kavade edendamisel, et palku ei asendataks kasumijagamissüsteemidega;

| 19. | palub komisjonil ja asjaomastel sidusrühmadel seepärast jätkata „moodulehituse“ lähenemisviisi toetamist; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil ja asjaomastel sidusrühmadel seepärast jätkata „moodulehituse“ lähenemisviisi toetamist;

| 20. | ergutab komisjoni esitama sõltumatut mõjuhinnangut sellise TFO 29. režiimi kohta ning ootab sellest tuleneva teabe lisamist komisjoni vahearuandesse; |
| --- | --- |

20.

ergutab komisjoni esitama sõltumatut mõjuhinnangut sellise TFO 29. režiimi kohta ning ootab sellest tuleneva teabe lisamist komisjoni vahearuandesse;

| 21. | palub komisjonil pärast sõltumatu mõjuhinnangu avaldamist ning koostöös töötajate omandil põhinevate organisatsioonide, liikmesriikide ja vajaduse korral sotsiaalpartneritega kaaluda edukate TFO kavade põhisuuniste paketi väljatöötamist, mis hõlmaks järgmisi punkte:






  a) | eesmärgile suunatud režiim: ettevõtted peaksid määratlema töötajate TFO kava eesmärgid, et määrata kindlaks, milline mudel on nende jaoks sobivaim ning suurima tõenäosusega saavutada soovitud tulemus; enne kasutuselevõttu tuleks TFO kavade osas konsulteerida töötajate või nende esindajatega; TFO kavad ei tohi ohustada kollektiivlepinguid; |
| --- | --- | --- |

21.

palub komisjonil pärast sõltumatu mõjuhinnangu avaldamist ning koostöös töötajate omandil põhinevate organisatsioonide, liikmesriikide ja vajaduse korral sotsiaalpartneritega kaaluda edukate TFO kavade põhisuuniste paketi väljatöötamist, mis hõlmaks järgmisi punkte:

a)

eesmärgile suunatud režiim: ettevõtted peaksid määratlema töötajate TFO kava eesmärgid, et määrata kindlaks, milline mudel on nende jaoks sobivaim ning suurima tõenäosusega saavutada soovitud tulemus; enne kasutuselevõttu tuleks TFO kavade osas konsulteerida töötajate või nende esindajatega; TFO kavad ei tohi ohustada kollektiivlepinguid;

| b) | paindlik ja vabatahtlik režiim: TFO toimib eri valdkondades, eri suurusega ja liiki ettevõtete puhul ja eri liikmesriikides erinevalt; otsus arendada ja rakendada TFO kava tuleks seetõttu teha ettevõtte tasandil, võttes arvesse kehtivaid riiklikke õigusakte ja tavasid ning lähtudes ettevõtte finantsolukorrast; |
| --- | --- |

b)

paindlik ja vabatahtlik režiim: TFO toimib eri valdkondades, eri suurusega ja liiki ettevõtete puhul ja eri liikmesriikides erinevalt; otsus arendada ja rakendada TFO kava tuleks seetõttu teha ettevõtte tasandil, võttes arvesse kehtivaid riiklikke õigusakte ja tavasid ning lähtudes ettevõtte finantsolukorrast;

| c) | täiendus lepingujärgsele palgale: mis tahes TFO mudel peaks täiendama töötaja põhipalka ja lepingulisi õigusi, mitte neid asendama; |
| --- | --- |

c)

täiendus lepingujärgsele palgale: mis tahes TFO mudel peaks täiendama töötaja põhipalka ja lepingulisi õigusi, mitte neid asendama;

| d) | töötajate jaoks vabatahtlik režiim: TFO on vahend, mille abil töötajad saavad valida, kuidas saada kasu tihedamast finantssuhtest oma tööandjaga; igal töötajal peab olema võimalik sellise kavaga liituda või sellest loobuda, kuid ühtlasi peab see olema kättesaadav ettevõtte kõikidele töötajatele, sh osalise tööajaga töötajad, mittediskrimineerival alusel, et saavutada tõeline kaasatus; |
| --- | --- |

d)

töötajate jaoks vabatahtlik režiim: TFO on vahend, mille abil töötajad saavad valida, kuidas saada kasu tihedamast finantssuhtest oma tööandjaga; igal töötajal peab olema võimalik sellise kavaga liituda või sellest loobuda, kuid ühtlasi peab see olema kättesaadav ettevõtte kõikidele töötajatele, sh osalise tööajaga töötajad, mittediskrimineerival alusel, et saavutada tõeline kaasatus;

| e) | sotsiaalpartneritega läbi räägitud režiim: kui riiklikud tavad ja traditsioonid kaasavad sotsiaalpartnerid ettevõtte tasandil, tuleks TFO kavade üle pidada läbirääkimisi asjaomaste sotsiaalpartneritega kohalikul ettevõtte või kogu ettevõtte tasandil, et kohandada kava ettevõtte ja selle töötajate konkreetsete tingimuste ja olukorraga; sellised kavad ei tohiks töötajaid diskrimineerida ametiühingusse kuulumise või muude ELi toimimise lepingu artiklis 10 nimetatud võimalike põhjuste alusel; |
| --- | --- |

e)

sotsiaalpartneritega läbi räägitud režiim: kui riiklikud tavad ja traditsioonid kaasavad sotsiaalpartnerid ettevõtte tasandil, tuleks TFO kavade üle pidada läbirääkimisi asjaomaste sotsiaalpartneritega kohalikul ettevõtte või kogu ettevõtte tasandil, et kohandada kava ettevõtte ja selle töötajate konkreetsete tingimuste ja olukorraga; sellised kavad ei tohiks töötajaid diskrimineerida ametiühingusse kuulumise või muude ELi toimimise lepingu artiklis 10 nimetatud võimalike põhjuste alusel;

| f) | selge teave: töötajatele tuleb anda selget teavet TFO kavaga liitumisega, sh üleandmisperioodiga seotud ohtude ja õiguste kohta: otsus TFO kavaga liituda peaks põhinema töötaja informeeritud nõusolekul, mille andmisel töötaja on olnud täielikult teadlik oma õigustest, kohustustest, seonduvatest riskidest ja maksustamise mõjust kavaga liitumisel ning tingimustest, mida kohaldatakse, kui ta mis tahes asjaoludel ettevõttest lahkub või kavast loobub; |
| --- | --- |

f)

selge teave: töötajatele tuleb anda selget teavet TFO kavaga liitumisega, sh üleandmisperioodiga seotud ohtude ja õiguste kohta: otsus TFO kavaga liituda peaks põhinema töötaja informeeritud nõusolekul, mille andmisel töötaja on olnud täielikult teadlik oma õigustest, kohustustest, seonduvatest riskidest ja maksustamise mõjust kavaga liitumisel ning tingimustest, mida kohaldatakse, kui ta mis tahes asjaoludel ettevõttest lahkub või kavast loobub;

| g) | juhtimises osalemine: olenevalt kavast peaks tööandja otseselt kaasama töötaja või töötajad ettevõtte juhtimisse; kui seda tehakse, tuleb selgelt ja ühiselt kindlaks määrata õigused ja ülesanded; |
| --- | --- |

g)

juhtimises osalemine: olenevalt kavast peaks tööandja otseselt kaasama töötaja või töötajad ettevõtte juhtimisse; kui seda tehakse, tuleb selgelt ja ühiselt kindlaks määrata õigused ja ülesanded;

| h) | kui kokku on lepitud jagatud omandi mudelis, tuleks eelistada kollektiivse aktsiaomandi mudelit, näiteks fondi; selles mudelis peaksid aktsiad olema jagatud nii, et olemasolevaid palgaerinevusi ei suurendata; |
| --- | --- |

h)

kui kokku on lepitud jagatud omandi mudelis, tuleks eelistada kollektiivse aktsiaomandi mudelit, näiteks fondi; selles mudelis peaksid aktsiad olema jagatud nii, et olemasolevaid palgaerinevusi ei suurendata;

| i) | töötajate omandit on vaja ettevõtte maksejõuetuse eest kindlasti kindlustusega kaitsta; |
| --- | --- |

i)

töötajate omandit on vaja ettevõtte maksejõuetuse eest kindlasti kindlustusega kaitsta;

| j) | TFO kavades kokku leppimisel tuleb alati arvestada mõju soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

j)

TFO kavades kokku leppimisel tuleb alati arvestada mõju soolisele võrdõiguslikkusele;

| k) | läbipaistvus: teave asjaomase ettevõtte majandusliku seisundi ja seonduvate riskide kohta peaks olema huvitatud töötajatele pidevalt kättesaadav; |
| --- | --- |

k)

läbipaistvus: teave asjaomase ettevõtte majandusliku seisundi ja seonduvate riskide kohta peaks olema huvitatud töötajatele pidevalt kättesaadav;

| 22. | märgib, et finantskriisile eelnenud aeg näitas, et töötajate-poolset ülemääraste riskide võtmist soodustav tasustamispoliitika võib seada ohtu krediidiasutuste, investeerimisfondide ja muude finantssektoris tegutsevate ettevõtjate usaldusväärse ja tõhusa juhtimise; |
| --- | --- |

22.

märgib, et finantskriisile eelnenud aeg näitas, et töötajate-poolset ülemääraste riskide võtmist soodustav tasustamispoliitika võib seada ohtu krediidiasutuste, investeerimisfondide ja muude finantssektoris tegutsevate ettevõtjate usaldusväärse ja tõhusa juhtimise;

| 23. | ergutab sotsiaalpartnereid jätkama koostööd, et luua TFOde jaoks uusi võimalusi ja uuendusi asjakohastel tasanditel; |
| --- | --- |

23.

ergutab sotsiaalpartnereid jätkama koostööd, et luua TFOde jaoks uusi võimalusi ja uuendusi asjakohastel tasanditel;

| 24. | on seisukohal, et töötajate finantsosaluse edendamiseks eesmärgiga luua ettevõtete rahastamiseks uus moodus ja suurendada töötajate seotust oma tööandjaga, tuleb tööandjatele anda võimalus oma töötajatele välja pakkuda aktsiakapitali märkimise võimalusi või emiteerida spetsiaalseid võlaväärtpabereid (võlakirju); usub, et kapitali märkimine peab olema nii ettevõtte kui ka üksi või ühiselt tegutsevate töötajate jaoks vabatahtlik; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et töötajate finantsosaluse edendamiseks eesmärgiga luua ettevõtete rahastamiseks uus moodus ja suurendada töötajate seotust oma tööandjaga, tuleb tööandjatele anda võimalus oma töötajatele välja pakkuda aktsiakapitali märkimise võimalusi või emiteerida spetsiaalseid võlaväärtpabereid (võlakirju); usub, et kapitali märkimine peab olema nii ettevõtte kui ka üksi või ühiselt tegutsevate töötajate jaoks vabatahtlik;

| 25. | sedastab, et töötajate osaluskavad võivad aidata leevendada ettevõtete õiglusjärgluse, täiendava rahastamise ja töötajate hoidmisega seotud ning muid VKEdele iseloomulikke probleeme; on arvamusel, et töötajate osaluskavasid väikestes ja mikroettevõtetes on võimalik kombineerida selliste tööturumeetmetega nagu töötushüvitised ja aidata seeläbi töötutel tagasi tööle saada; |
| --- | --- |

25.

sedastab, et töötajate osaluskavad võivad aidata leevendada ettevõtete õiglusjärgluse, täiendava rahastamise ja töötajate hoidmisega seotud ning muid VKEdele iseloomulikke probleeme; on arvamusel, et töötajate osaluskavasid väikestes ja mikroettevõtetes on võimalik kombineerida selliste tööturumeetmetega nagu töötushüvitised ja aidata seeläbi töötutel tagasi tööle saada;

| 26. | märgib, et ettevõtjatel, eriti VKEdel ei ole piisavalt teavet ega teadmisi võimalike töötajate finantsosaluse kavade kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama paremini vastavaid teavituskampaaniaid ja aitama kaasa parima tava süsteemide ülekandmisele teistesse liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

26.

märgib, et ettevõtjatel, eriti VKEdel ei ole piisavalt teavet ega teadmisi võimalike töötajate finantsosaluse kavade kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama paremini vastavaid teavituskampaaniaid ja aitama kaasa parima tava süsteemide ülekandmisele teistesse liikmesriikidesse;

| 27. | ergutab liikmesriike kasutama koostöös sotsiaalpartnerite, töötajate omandil põhinevate organisatsioonide ja komisjoniga olemasolevaid ühtseid teabeportaale, mis on kättesaadavad nii tööandjatele kui ka töötajatele, või looma uusi, et selgitada TFO kasulikkust, eeliseid ja riske, olemasolevaid riiklikke stiimuleid ning erinevaid mudeleid, selleks et töötajad ja ettevõtted saaksid anda teadlikke hinnanguid TFO kavadele ja saavutada parimad võimalikud kokkulepped ettevõtte tasandil ning suudaksid paremini hinnata oma valikuvõimalusi ja TFO kavaga liitumisega seotud probleeme; soovitab nimetatud ühtsed teabeportaalid siduda või liita olemasolevate pädevate organite või ametiasutustega riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

27.

ergutab liikmesriike kasutama koostöös sotsiaalpartnerite, töötajate omandil põhinevate organisatsioonide ja komisjoniga olemasolevaid ühtseid teabeportaale, mis on kättesaadavad nii tööandjatele kui ka töötajatele, või looma uusi, et selgitada TFO kasulikkust, eeliseid ja riske, olemasolevaid riiklikke stiimuleid ning erinevaid mudeleid, selleks et töötajad ja ettevõtted saaksid anda teadlikke hinnanguid TFO kavadele ja saavutada parimad võimalikud kokkulepped ettevõtte tasandil ning suudaksid paremini hinnata oma valikuvõimalusi ja TFO kavaga liitumisega seotud probleeme; soovitab nimetatud ühtsed teabeportaalid siduda või liita olemasolevate pädevate organite või ametiasutustega riiklikul tasandil;

o

o o

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 429.

(2)  ELT C 51, 17.2.2011, lk 1.

(3)  IP/A/EMPL/ST/2011-02 – PE 475.098.

(4)  MARKT/2013/019/F 2013/S 077-128533

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0005.

(6)  Enne 1995. aastat ELiga ühinenud liikmesriigid.

(7)  Pärast 1995. aastat ELiga ühinenud liikmesriigid.

(8)  „Töötajate finantsosalus ettevõtte tuludes“ (PE 475.098), lk 36.

(9)  „Töötajate finantsosalus ettevõtte tuludes“ (PE 475.098), lk 16.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/48

---

P7_TA(2014)0014

Sotsiaalkaitse kõigile, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon sotsiaalkaitse kohta kõigile, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele (2013/2111(INI))

(2016/C 482/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 53 ja 151–157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 53 ja 151–157,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 5, 15, 16, 27, 31, 34 ja 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 5, 15, 16, 27, 31, 34 ja 35,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalharta (muudetud) artikleid 1, 2, 3, 4, 11, 12, 13, 19 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalharta (muudetud) artikleid 1, 2, 3, 4, 11, 12, 13, 19 ja 23,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 102 (1952) sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 102 (1952) sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite kohta,

| — | võttes arvesse ILO konventsiooni nr 117 (1962) sotsiaalpoliitika kohta (põhieesmärgid ja -normid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO konventsiooni nr 117 (1962) sotsiaalpoliitika kohta (põhieesmärgid ja -normid),

| — | võttes arvesse ILO konventsiooni nr 121 (1964) töövigastustoetuse kohta; konventsiooni nr 128 (1967) invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotustoetuste kohta; konventsiooni nr 130 (1969) arstiabi ja haigustoetuste kohta; konventsiooni nr 168 (1988) tööhõive edendamise ja töötuse vastase kaitse kohta ning konventsiooni nr 183 (2000) emaduse kaitse konventsiooni muutmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO konventsiooni nr 121 (1964) töövigastustoetuse kohta; konventsiooni nr 128 (1967) invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotustoetuste kohta; konventsiooni nr 130 (1969) arstiabi ja haigustoetuste kohta; konventsiooni nr 168 (1988) tööhõive edendamise ja töötuse vastase kaitse kohta ning konventsiooni nr 183 (2000) emaduse kaitse konventsiooni muutmise kohta,

| — | võttes arvesse ILO 2012. aasta soovitust sotsiaalkaitse riikliku miinimumtaseme kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 2012. aasta soovitust sotsiaalkaitse riikliku miinimumtaseme kohta,

| — | võttes arvesse ILO ülemaailmset sotsiaalkindlustuse raportit (2010/11) „Providing coverage in times of crisis and beyond“ (Kaitse kriisi ajal ja edaspidi) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO ülemaailmset sotsiaalkindlustuse raportit (2010/11) „Providing coverage in times of crisis and beyond“ (Kaitse kriisi ajal ja edaspidi) (1),

| — | võttes arvesse ILO 2003. aasta novembri raportit „Social protection: A life cycle continuum investment for social justice, poverty reduction and development“ (Sotsiaalkaitse: pidev investeering sotsiaalsesse õiglusesse, vaesuse vähendamisse ja arengusse) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 2003. aasta novembri raportit „Social protection: A life cycle continuum investment for social justice, poverty reduction and development“ (Sotsiaalkaitse: pidev investeering sotsiaalsesse õiglusesse, vaesuse vähendamisse ja arengusse) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust piisavate vahendite ja toetuste ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkindlustussüsteemides (92/441/EMÜ) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust piisavate vahendite ja toetuste ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkindlustussüsteemides (92/441/EMÜ) (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust sotsiaalkaitse eesmärkide ja poliitika lähendamise kohta (92/442/EMÜ) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust sotsiaalkaitse eesmärkide ja poliitika lähendamise kohta (92/442/EMÜ) (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta järeldusi koostöö tugevdamise kohta sotsiaalkaitse ajakohastamiseks ja täiustamiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta järeldusi koostöö tugevdamise kohta sotsiaalkaitse ajakohastamiseks ja täiustamiseks (8),

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 10. veebruari 2011. aasta raportit „Sotsiaalkaitsekomitee hinnang Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalsele mõõtmele“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee 10. veebruari 2011. aasta raportit „Sotsiaalkaitsekomitee hinnang Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalsele mõõtmele“ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta teatist „Valge raamat. Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta teatist „Valge raamat. Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava“ (COM(2012)0055),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta ülevaadet „Euroopa 2012. aasta tööhõive ja sotsiaalareng“ (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta ülevaadet „Euroopa 2012. aasta tööhõive ja sotsiaalareng“ (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. augusti 2012. aasta teatist „Sotsiaalkaitse Euroopa Liidu arengukoostöös“ (COM(2012)0446), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. augusti 2012. aasta teatist „Sotsiaalkaitse Euroopa Liidu arengukoostöös“ (COM(2012)0446),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2006. aasta rohelist raamatut tööõiguse ajakohastamise kohta 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel (COM(2006)0708), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2006. aasta rohelist raamatut tööõiguse ajakohastamise kohta 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel (COM(2006)0708),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. aprilli 2010. aasta arvamust „Füüsilisest isikust ettevõtjate töö uued suundumused: majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate töö erijuhtum“ (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. aprilli 2010. aasta arvamust „Füüsilisest isikust ettevõtjate töö uued suundumused: majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate töö erijuhtum“ (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. märtsi 2013. aasta arvamust „Füüsilisest isikust ettevõtja staatuse kuritarvitamine“ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. märtsi 2013. aasta arvamust „Füüsilisest isikust ettevõtja staatuse kuritarvitamine“ (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (COM(2008)0639), ja oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (COM(2008)0639), ja oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta teatist (COM(2009)0545) ja oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta majanduse elavnemise kontekstis (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta teatist (COM(2009)0545) ja oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta majanduse elavnemise kontekstis (14),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (17),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni noorte tööpuuduse vastase võitluse ja võimalike väljapääsuteede kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni noorte tööpuuduse vastase võitluse ja võimalike väljapääsuteede kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni deklareerimata töö vastase võitluse tõhustamise kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (20),

| — | võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni tööõiguse ajakohastamise kohta 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni tööõiguse ajakohastamise kohta 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel (21),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tuleviku kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tuleviku kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava kohta (24),

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2013. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2013. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ kohta (25),

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni 2013. aasta mai uuringut „Majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate õigus sotsiaalkaitsele“ (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni 2013. aasta mai uuringut „Majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate õigus sotsiaalkaitsele“ (26),

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 2013. aasta kohandatud aruannet „Self-employed or not self-employed? Working conditions of ‘economically dependent workers’“ (Füüsilisest isikust ettevõtja või mitte? „Majanduslikult sõltuvate töötajate“ töötingimused) (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 2013. aasta kohandatud aruannet „Self-employed or not self-employed? Working conditions of ‘economically dependent workers’“ (Füüsilisest isikust ettevõtja või mitte? „Majanduslikult sõltuvate töötajate“ töötingimused) (27),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 2. märtsi 2009. aasta aruannet „Self-employed workers: industrial relations and working conditions“(Füüsilisest isikust ettevõtjad: töösuhted ja töötingimused) (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 2. märtsi 2009. aasta aruannet „Self-employed workers: industrial relations and working conditions“(Füüsilisest isikust ettevõtjad: töösuhted ja töötingimused) (28),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 2013. aasta aprilli võrdlevat aruannet „Social partners’ involvement in unemployment benefit regimes in Europe“ (Euroopa sotsiaalpartnerite kaasatus töötutoetusrežiimi) (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 2013. aasta aprilli võrdlevat aruannet „Social partners’ involvement in unemployment benefit regimes in Europe“ (Euroopa sotsiaalpartnerite kaasatus töötutoetusrežiimi) (29),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0459/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A7-0459/2013),

| A. | arvestades, et sotsiaalkindlustuse kättesaadavus on põhiõigus, mis on ühenduse õiguse ja siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt Euroopa sotsiaalmudeli peamine osa; arvestades, et Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) on võtnud vastu soovitused sotsiaalkaitse riiklike alammäärade kohta eesmärgiga kaitsta iga üksikisiku õigust sotsiaalkindlustusele ja rahuldavale elatustasemele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sotsiaalkindlustuse kättesaadavus on põhiõigus, mis on ühenduse õiguse ja siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt Euroopa sotsiaalmudeli peamine osa; arvestades, et Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) on võtnud vastu soovitused sotsiaalkaitse riiklike alammäärade kohta eesmärgiga kaitsta iga üksikisiku õigust sotsiaalkindlustusele ja rahuldavale elatustasemele;

| B. | arvestades, et sotsiaalkindlustus kuulub liikmesriikide pädevusse, mida kooskõlastatakse ELi tasandil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sotsiaalkindlustus kuulub liikmesriikide pädevusse, mida kooskõlastatakse ELi tasandil;

| C. | arvestades, et sotsiaalkaitse lihtsustab kohanemist tööturu muutustega, aitab võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, tagada tööturule integreerumise ning on investeering inimressurssi; arvestades, et sotsiaalkindlustusel on majandust stabiliseeriv mõju ja antitsükliline ülesanne, mis võib stimuleerida siseturul nõudlust ja tarbimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sotsiaalkaitse lihtsustab kohanemist tööturu muutustega, aitab võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, tagada tööturule integreerumise ning on investeering inimressurssi; arvestades, et sotsiaalkindlustusel on majandust stabiliseeriv mõju ja antitsükliline ülesanne, mis võib stimuleerida siseturul nõudlust ja tarbimist;

| D. | arvestades, et teatavad liikmesriigid on kriisi vastu võitlemiseks avaliku sektori kulutusi järsult kärpinud ning samas on tööpuuduse kasvuga kaasnenud suurem nõudlus sotsiaalkaitse järele; arvestades, et liikmesriikide eelarvetest sotsiaalkindlustuseks tehtavad eraldised on veelgi suurema surve all, kuna laiaulatusliku töökohtade kadumise ja palgakärbete tõttu on vähenenud sotsiaalmaksu laekumine, mis omakorda ohustab tõsiselt Euroopa sotsiaalset mudelit; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teatavad liikmesriigid on kriisi vastu võitlemiseks avaliku sektori kulutusi järsult kärpinud ning samas on tööpuuduse kasvuga kaasnenud suurem nõudlus sotsiaalkaitse järele; arvestades, et liikmesriikide eelarvetest sotsiaalkindlustuseks tehtavad eraldised on veelgi suurema surve all, kuna laiaulatusliku töökohtade kadumise ja palgakärbete tõttu on vähenenud sotsiaalmaksu laekumine, mis omakorda ohustab tõsiselt Euroopa sotsiaalset mudelit;

| E. | arvestades, et sotsiaalkaitse on teatavates liikmesriikides ebapiisav ja seda võiks parandada; arvestades, et endiselt esineb ELis ohustatud töötajate kuritarvitamise juhtumeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sotsiaalkaitse on teatavates liikmesriikides ebapiisav ja seda võiks parandada; arvestades, et endiselt esineb ELis ohustatud töötajate kuritarvitamise juhtumeid;

| F. | arvestades, et kuna enamik traditsioonilisi sotsiaalkaitse mudeleid ja iseäranis sotsiaalkindlustuse ja tööõiguse süsteemid on kujundatud kaitsma palgatöötajate sotsiaalseid ja tööalaseid õigused, tekib oht, et tekkivate uute tööhõiveliikide ja füüsilisest isikust ettevõtjate arvukuse suurenemise korral võib uute töötajate rühmade sotsiaalne kaitse väheneda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuna enamik traditsioonilisi sotsiaalkaitse mudeleid ja iseäranis sotsiaalkindlustuse ja tööõiguse süsteemid on kujundatud kaitsma palgatöötajate sotsiaalseid ja tööalaseid õigused, tekib oht, et tekkivate uute tööhõiveliikide ja füüsilisest isikust ettevõtjate arvukuse suurenemise korral võib uute töötajate rühmade sotsiaalne kaitse väheneda;

| G. | arvestades, et meestest sagedamini nimetavad ettevõtjaks hakata otsustanud naised oma otsuse peamise põhjusena töö ja eraelu paremat tasakaalu ja/või majanduslikku vajadust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et meestest sagedamini nimetavad ettevõtjaks hakata otsustanud naised oma otsuse peamise põhjusena töö ja eraelu paremat tasakaalu ja/või majanduslikku vajadust;

| H. | arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjate hulgas on naised vähemuses, kuid neil on suurem tõenäosus langeda vaesusesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjate hulgas on naised vähemuses, kuid neil on suurem tõenäosus langeda vaesusesse;

| I. | arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu puudumine asjakohastele pensioniõigustele, haigushüvitisele, tasustatavale puhkusele ja muudele sotsiaalkindlustuse vormidele süvendab naiste ja meeste palgaerinevusi naissoost füüsilisest isikust ettevõtjate kahjuks, eriti pärast nende pensionile jäämist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu puudumine asjakohastele pensioniõigustele, haigushüvitisele, tasustatavale puhkusele ja muudele sotsiaalkindlustuse vormidele süvendab naiste ja meeste palgaerinevusi naissoost füüsilisest isikust ettevõtjate kahjuks, eriti pärast nende pensionile jäämist;

| J. | arvestades, et aina rohkem füüsilisest isikust ettevõtjaid või need, kellel on vähe tööd või madalapalgaline töö, eelkõige naised, elavad allpool vaesuspiiri, kuid nad ei ole ametlikult registreeritud töötuna; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et aina rohkem füüsilisest isikust ettevõtjaid või need, kellel on vähe tööd või madalapalgaline töö, eelkõige naised, elavad allpool vaesuspiiri, kuid nad ei ole ametlikult registreeritud töötuna;

| K. | arvestades, et võiks olla kasulik selgelt määratleda fiktiivne töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana ja tõkestada kuritarvitamised selles osas, et hoida ära töötajate sotsiaalsete õiguste rikkumine, konkurentsimoonutused ja sotsiaalse dumpingu oht; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et võiks olla kasulik selgelt määratleda fiktiivne töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana ja tõkestada kuritarvitamised selles osas, et hoida ära töötajate sotsiaalsete õiguste rikkumine, konkurentsimoonutused ja sotsiaalse dumpingu oht;

| L. | arvestades, et fiktiivne töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana kujutab endast põhimõtteliselt osalist kõrvalehoidumist sotsiaalmaksetest, mida on raske kindlaks teha ja mis kahjustab pensionisüsteemide jätkusuutlikkust ja piisavust ning jätab need vajalike vahenditeta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et fiktiivne töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana kujutab endast põhimõtteliselt osalist kõrvalehoidumist sotsiaalmaksetest, mida on raske kindlaks teha ja mis kahjustab pensionisüsteemide jätkusuutlikkust ja piisavust ning jätab need vajalike vahenditeta;

| M. | arvestades, et väga kõrge töötuse määr paljudes liikmesriikides ning pidev surve vähendada tööjõukulusid (ühiku kohta) toovad riikide tööturgudele sellised suundumused ja tavad, mis soodustavad fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate nähtuse veelgi ulatuslikumat levikut ja võimendumist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et väga kõrge töötuse määr paljudes liikmesriikides ning pidev surve vähendada tööjõukulusid (ühiku kohta) toovad riikide tööturgudele sellised suundumused ja tavad, mis soodustavad fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate nähtuse veelgi ulatuslikumat levikut ja võimendumist;

| N. | arvestades, et majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimused ei erine oluliselt palgatöötajate töötingimustest ja seetõttu peaksid nende sotsiaalkindlustuse ja tööalased õigused palgatöötajate omadega rohkem sarnanema, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et majanduslikult sõltuvate füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimused ei erine oluliselt palgatöötajate töötingimustest ja seetõttu peaksid nende sotsiaalkindlustuse ja tööalased õigused palgatöötajate omadega rohkem sarnanema, kui see on asjakohane;

| O. | arvestades, et puudub usaldusväärne, täpne ja võrreldav teave ning andmed füüsilisest isikust ettevõtjate olukorra, töötingimuste ning sotsiaalkindlustuskorra kohta töö ja hooldamise ühitamise puhul; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et puudub usaldusväärne, täpne ja võrreldav teave ning andmed füüsilisest isikust ettevõtjate olukorra, töötingimuste ning sotsiaalkindlustuskorra kohta töö ja hooldamise ühitamise puhul;

| P. | arvestades, et 2012. aastal moodustasid füüsilisest isikust ettevõtjad üle 15 % kõigist töötajatest ELis, kusjuures paljudel juhtudel ei ole füüsilisest isikust ettevõtjana töötamine asjaomase isiku eelistatud valik, vaid paratamatus, sest puuduvad muud töövõimalused või piisavalt paindlik töökorraldus töötamise ja ülalpeetavate eest hoolitsemise ühitamiseks; arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjatel on paljudes liikmesriikides keeruline omandada piisavad pensioniõigused, millega suureneb asjaomaste isikute edaspidine vaesusrisk; arvestades, et majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad ei ole tavaliselt organiseerunud ametiühingutesse või nende poolt esindatud, isegi kui nendega seoses esineb rohkem tööajaga seotud ja muud kuritarvitamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2012. aastal moodustasid füüsilisest isikust ettevõtjad üle 15 % kõigist töötajatest ELis, kusjuures paljudel juhtudel ei ole füüsilisest isikust ettevõtjana töötamine asjaomase isiku eelistatud valik, vaid paratamatus, sest puuduvad muud töövõimalused või piisavalt paindlik töökorraldus töötamise ja ülalpeetavate eest hoolitsemise ühitamiseks; arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjatel on paljudes liikmesriikides keeruline omandada piisavad pensioniõigused, millega suureneb asjaomaste isikute edaspidine vaesusrisk; arvestades, et majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad ei ole tavaliselt organiseerunud ametiühingutesse või nende poolt esindatud, isegi kui nendega seoses esineb rohkem tööajaga seotud ja muud kuritarvitamist;

Sotsiaalkaitse kõigile

| 1. | toonitab, et kõigile usaldusväärse, jätkusuutliku ja piisava sotsiaalkaitse tagamiseks tuleb sotsiaalkaitsesüsteeme liikmesriikide tasandil pidevalt optimeerida ja ajakohastada, et need põhineksid üldise juurdepääsu ja mittediskrimineerimise põhimõtetel ning paindlikul reageerimisvõimel demograafilistele muutustele ja tööturu arengutele; |
| --- | --- |

1.

toonitab, et kõigile usaldusväärse, jätkusuutliku ja piisava sotsiaalkaitse tagamiseks tuleb sotsiaalkaitsesüsteeme liikmesriikide tasandil pidevalt optimeerida ja ajakohastada, et need põhineksid üldise juurdepääsu ja mittediskrimineerimise põhimõtetel ning paindlikul reageerimisvõimel demograafilistele muutustele ja tööturu arengutele;

| 2. | kutsub liikmesriike üles tagama iseäranis majanduskriisi tingimustes sotsiaalkindlustussüsteemide vastutustundlik ja jätkusuutlik pikaajaline rahastamine ning arendama edasi sotsiaalkindlustussüsteemide ennetavat osa ja panema suuremat rõhku aktiviseerimismeetmetele, jätmata seejuures kahe silma vahele asjaolu, et üks sotsiaalsete investeeringute olulisemaid külgi on võimalus sobitada sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid ja see, et need võivad aidata pikas plaanis kaasa majandustaseme säilitamisele ja majanduse arendamisele; on seetõttu seisukohal, et sotsiaalsetes investeeringutes tuleks näha just seda külge – investeeringuid, mitte kulu; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles tagama iseäranis majanduskriisi tingimustes sotsiaalkindlustussüsteemide vastutustundlik ja jätkusuutlik pikaajaline rahastamine ning arendama edasi sotsiaalkindlustussüsteemide ennetavat osa ja panema suuremat rõhku aktiviseerimismeetmetele, jätmata seejuures kahe silma vahele asjaolu, et üks sotsiaalsete investeeringute olulisemaid külgi on võimalus sobitada sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid ja see, et need võivad aidata pikas plaanis kaasa majandustaseme säilitamisele ja majanduse arendamisele; on seetõttu seisukohal, et sotsiaalsetes investeeringutes tuleks näha just seda külge – investeeringuid, mitte kulu;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et mõnes liikmesriigis võivad vananev elanikkond, vähene sündimus ja muutuv tööturg võimendada sotsiaalkindlustussüsteemide, sealhulgas pensionite reformimise vajaduse kiireloomulisust, et tagada nende kestlikkus; rõhutab, et naised teevad laste ja muude ülalpeetavate isikute hooldamise tõttu sagedamini karjääripause ja töötavad sagedamini osalise tööajaga kui mehed, mis võib negatiivselt mõjutada nende pensioneid ja panna nad suuremasse vaesuse ohtu; kutsub liikmesriike seetõttu üles arvestama töökatkestusperioode pensioniõiguste kindlaksmääramisel ja väljaarvutamisel kindlustusarvestusse mineva ajana; rõhutab asjaolu, et reformidesse tuleks kaasata siseriikliku õiguse ja tavade kohaselt sotsiaalpartnerid ja asjaomased sidusrühmad ning nendest tuleks kodanikke nõuetekohaselt teavitada; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et mõnes liikmesriigis võivad vananev elanikkond, vähene sündimus ja muutuv tööturg võimendada sotsiaalkindlustussüsteemide, sealhulgas pensionite reformimise vajaduse kiireloomulisust, et tagada nende kestlikkus; rõhutab, et naised teevad laste ja muude ülalpeetavate isikute hooldamise tõttu sagedamini karjääripause ja töötavad sagedamini osalise tööajaga kui mehed, mis võib negatiivselt mõjutada nende pensioneid ja panna nad suuremasse vaesuse ohtu; kutsub liikmesriike seetõttu üles arvestama töökatkestusperioode pensioniõiguste kindlaksmääramisel ja väljaarvutamisel kindlustusarvestusse mineva ajana; rõhutab asjaolu, et reformidesse tuleks kaasata siseriikliku õiguse ja tavade kohaselt sotsiaalpartnerid ja asjaomased sidusrühmad ning nendest tuleks kodanikke nõuetekohaselt teavitada;

| 4. | kutsub liikmesriike üles tagama riiklik sotsiaalkaitse, millega tagatakse igas riigis kehtestatav inimväärne sissetulek ja põhiliste sotsiaaltoetuste kättesaadavus, eriti haiguse, töötuse, emaduse, puude, pensionile mineku jne korral, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu liikmesriikides; ergutab liikmesriike koostama ILO ettepanekutele vastavad sotsiaalkindlustuse arengustrateegiad; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles tagama riiklik sotsiaalkaitse, millega tagatakse igas riigis kehtestatav inimväärne sissetulek ja põhiliste sotsiaaltoetuste kättesaadavus, eriti haiguse, töötuse, emaduse, puude, pensionile mineku jne korral, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu liikmesriikides; ergutab liikmesriike koostama ILO ettepanekutele vastavad sotsiaalkindlustuse arengustrateegiad;

| 5. | toonitab asjaolu, et piisavalt kõrge kvaliteediga mõjus sotsiaalkaitse peaks tuginema meetmetele, millega edendatakse tööhõives osalemist, mis aitab parandada töötervishoidu ja tööohutust ning suurendada tootlikkust, mis on oluline konkurentsieelis; toonitab, et sotsiaalkaitse taseme alandamises ei tohiks näha lahendust, mis aitab suurendada tööhõivet; |
| --- | --- |

5.

toonitab asjaolu, et piisavalt kõrge kvaliteediga mõjus sotsiaalkaitse peaks tuginema meetmetele, millega edendatakse tööhõives osalemist, mis aitab parandada töötervishoidu ja tööohutust ning suurendada tootlikkust, mis on oluline konkurentsieelis; toonitab, et sotsiaalkaitse taseme alandamises ei tohiks näha lahendust, mis aitab suurendada tööhõivet;

| 6. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kõigil töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel oleks juurdepääs elukestvale õppele, jagades olemasolevad ELi ja liikmesriikide rahalised vahendid ümber, nii et need hõlmaksid ainult püsilepingutega töötajate asemel kõiki töötajaid, sõltumata nende töölepingu liigist, ja füüsilisest isikust ettevõtjaid; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kõigil töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel oleks juurdepääs elukestvale õppele, jagades olemasolevad ELi ja liikmesriikide rahalised vahendid ümber, nii et need hõlmaksid ainult püsilepingutega töötajate asemel kõiki töötajaid, sõltumata nende töölepingu liigist, ja füüsilisest isikust ettevõtjaid;

| 7. | kutsub liikmesriike üles püüdma rakendada rohkem struktuurireforme ja meetmeid, et luua töökohti noortele ja tagada see, et noori töötajaid ei diskrimineeritaks nende sotsiaalkindlustusõiguste piiramise kaudu; kutsub liikmesriike ühtlasi üles tagama koostöös komisjoniga piisav sotsiaalkaitse noortele, kes osalevad töökogemuste omandamise eesmärgil praktika- ja tööpraktika programmides; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles püüdma rakendada rohkem struktuurireforme ja meetmeid, et luua töökohti noortele ja tagada see, et noori töötajaid ei diskrimineeritaks nende sotsiaalkindlustusõiguste piiramise kaudu; kutsub liikmesriike ühtlasi üles tagama koostöös komisjoniga piisav sotsiaalkaitse noortele, kes osalevad töökogemuste omandamise eesmärgil praktika- ja tööpraktika programmides;

| 8. | toonitab, et eakad ei ole majandusele ja ühiskonnale koormaks, vaid on tänu elu jooksul talletatud kogemustele ja teadmistele väärtuslikud; teeb ettepaneku, et üle 60-aastaseid töötajaid tuleks põlvkondadevahelise solidaarsuse raames julgustada tööturule jääma eesmärgiga anda järgmistele põlvkondadele edasi teadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- |

8.

toonitab, et eakad ei ole majandusele ja ühiskonnale koormaks, vaid on tänu elu jooksul talletatud kogemustele ja teadmistele väärtuslikud; teeb ettepaneku, et üle 60-aastaseid töötajaid tuleks põlvkondadevahelise solidaarsuse raames julgustada tööturule jääma eesmärgiga anda järgmistele põlvkondadele edasi teadmisi ja kogemusi;

| 9. | kutsub liikmesriike üles tagama mõistliku hinnaga lastehoiu- ja haridusteenuste kättesaadavus ja see, et füüsilisest isikust ettevõtjad saaksid kasutada avalikke teenuseid ja lastehoiuteenuseid puudutavaid asjakohaseid maksu- ja sotsiaalsoodustusi; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles tagama mõistliku hinnaga lastehoiu- ja haridusteenuste kättesaadavus ja see, et füüsilisest isikust ettevõtjad saaksid kasutada avalikke teenuseid ja lastehoiuteenuseid puudutavaid asjakohaseid maksu- ja sotsiaalsoodustusi;

| 10. | kutsub liikmesriike üles lihtsustama selle võimaluse kasutamist kõikide töötajate, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende tegevuses osalevate abikaasade või elukaaslaste jaoks, et ühitada töö ja hooldamisega seotud kohustused, sealhulgas 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL artiklite 7 ja 8 kohaldamise kiirendamise abil, ning võimaldades töötajatele nende taotluse alusel töötamist paindliku tööajaga, kaugtööd ja osalise tööajaga tööd, et nad saaksid hoolitseda alaealiste ja muude ülalpeetavate isikute eest; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles lihtsustama selle võimaluse kasutamist kõikide töötajate, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende tegevuses osalevate abikaasade või elukaaslaste jaoks, et ühitada töö ja hooldamisega seotud kohustused, sealhulgas 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL artiklite 7 ja 8 kohaldamise kiirendamise abil, ning võimaldades töötajatele nende taotluse alusel töötamist paindliku tööajaga, kaugtööd ja osalise tööajaga tööd, et nad saaksid hoolitseda alaealiste ja muude ülalpeetavate isikute eest;

| 11. | rõhutab täiendus- ja ümberõppe võimaluste andmise vajadust töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja neile, kes lõpetavad töösuhte ning asuvad tegutsema füüsilisest isikust ettevõtjana; kutsub liikmesriike seetõttu üles kõrvaldama täiendus- ja ümberõppe takistused ning edendama elukestvat õpet kõikide jaoks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab täiendus- ja ümberõppe võimaluste andmise vajadust töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja neile, kes lõpetavad töösuhte ning asuvad tegutsema füüsilisest isikust ettevõtjana; kutsub liikmesriike seetõttu üles kõrvaldama täiendus- ja ümberõppe takistused ning edendama elukestvat õpet kõikide jaoks;

| 12. | kutsub liikmesriike üles edendama ja hõlbustama füüsilisest isikust ettevõtjate, eelkõige naiste iseorganiseerumist, et suurendada nende suutlikkust kaitsta oma ühishuve; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles edendama ja hõlbustama füüsilisest isikust ettevõtjate, eelkõige naiste iseorganiseerumist, et suurendada nende suutlikkust kaitsta oma ühishuve;

| 13. | kutsub liikmesriike üles tagama piisav sotsiaalkindlustus ka kõige kaitsetumatele elanikerühmadele, nagu töötud, puuetega inimesed, üksikvanemad, noored pered, noored, eakad ja pensionärid; kutsub ühtlasi liikmesriike üles tagama, et sotsiaalteenused oleksid kättesaadavamad kõikidele kaitsetumate elanikerühmade liikmetele ja pikaajalist hooldust vajavatele inimestele, eriti maapiirkondades ja ebasoodsates piirkondades; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles tagama piisav sotsiaalkindlustus ka kõige kaitsetumatele elanikerühmadele, nagu töötud, puuetega inimesed, üksikvanemad, noored pered, noored, eakad ja pensionärid; kutsub ühtlasi liikmesriike üles tagama, et sotsiaalteenused oleksid kättesaadavamad kõikidele kaitsetumate elanikerühmade liikmetele ja pikaajalist hooldust vajavatele inimestele, eriti maapiirkondades ja ebasoodsates piirkondades;

| 14. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma vastavalt oma pädevusele meetmeid võitluseks diskrimineerimise kõigi vormide vastu tööturul, sealhulgas naiste diskrimineerimise vastu, ja võtma vastu sotsiaalkaitsemeetmed, millega tagatakse see, et naiste palk ja sotsiaaltoetused, sealhulgas pensionid, ei oleks väiksemad kui sama tööd tegevatel meestel, kaitsma ematoetusi ja võtma meetmeid, et hoida ära rasedate töötajate ebaõiglane töölt vabastamine ning kaitsta ebaõiglase töölt vabastamise eest hoolduskohustusega naisi ja mehi; kutsub ühtlasi nõukogu üles kiirendama direktiivi vastuvõtmist, milles käsitletakse meetmete rakendamist rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate töökaitse ja tervishoiu parandamiseks; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma vastavalt oma pädevusele meetmeid võitluseks diskrimineerimise kõigi vormide vastu tööturul, sealhulgas naiste diskrimineerimise vastu, ja võtma vastu sotsiaalkaitsemeetmed, millega tagatakse see, et naiste palk ja sotsiaaltoetused, sealhulgas pensionid, ei oleks väiksemad kui sama tööd tegevatel meestel, kaitsma ematoetusi ja võtma meetmeid, et hoida ära rasedate töötajate ebaõiglane töölt vabastamine ning kaitsta ebaõiglase töölt vabastamise eest hoolduskohustusega naisi ja mehi; kutsub ühtlasi nõukogu üles kiirendama direktiivi vastuvõtmist, milles käsitletakse meetmete rakendamist rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate töökaitse ja tervishoiu parandamiseks;

| 15. | rõhutab, et vastavalt direktiivile 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta peavad liikmesriigid kaotama kõik tõkked, mis takistavad naistel ja nende abikaasadel või siseriikliku õiguse alusel tunnustatud elukaaslastel saada sotsiaalkaitset, millele neil on seaduse kohaselt õigus; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et vastavalt direktiivile 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta peavad liikmesriigid kaotama kõik tõkked, mis takistavad naistel ja nende abikaasadel või siseriikliku õiguse alusel tunnustatud elukaaslastel saada sotsiaalkaitset, millele neil on seaduse kohaselt õigus;

| 16. | kutsub liikmesriike üles võtma mõjusaid meetmeid väikestes ja väga väikestes pereettevõtetes töötavate pereliikmete, sealhulgas abikaasade (elukaaslaste) sotsiaalkaitse puudumise juhtumite korral, mis on tingitud ebaselgetest ja mitteametlikest töösuhetest või sellest, et tegemist on füüsilisest isikust ettevõtjatega; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles võtma mõjusaid meetmeid väikestes ja väga väikestes pereettevõtetes töötavate pereliikmete, sealhulgas abikaasade (elukaaslaste) sotsiaalkaitse puudumise juhtumite korral, mis on tingitud ebaselgetest ja mitteametlikest töösuhetest või sellest, et tegemist on füüsilisest isikust ettevõtjatega;

| 17. | julgustab liikmesriike võtma vastavalt oma riiklikele tavadele, kaasa arvatud kollektiivlepingutes või siseriiklikes õigusaktides sätestatule, praktilisi meetmeid võitluseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, nähes ette asjakohase miinimumsissetuleku ja sotsiaalkindlustussüsteemi, võttes arvesse marginaliseerunud kogukondi ja vaesuse ohus olevaid inimesi; |
| --- | --- |

17.

julgustab liikmesriike võtma vastavalt oma riiklikele tavadele, kaasa arvatud kollektiivlepingutes või siseriiklikes õigusaktides sätestatule, praktilisi meetmeid võitluseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, nähes ette asjakohase miinimumsissetuleku ja sotsiaalkindlustussüsteemi, võttes arvesse marginaliseerunud kogukondi ja vaesuse ohus olevaid inimesi;

| 18. | kutsub liikmesriike üles võitlema aktiivsemalt deklareerimata ja ebakindla töö, sealhulgas fiktiivse osalise tööajaga töötamise vastu, ja tagama kõikide töötajate asjakohase sotsiaalkaitse; taunib ühtlasi mittestandardsete töölepingute kuritarvitamist töö ja sotsiaalkaitsega seotud kohustuste täitmisest kõrvalehoidmise eesmärgil; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles võitlema aktiivsemalt deklareerimata ja ebakindla töö, sealhulgas fiktiivse osalise tööajaga töötamise vastu, ja tagama kõikide töötajate asjakohase sotsiaalkaitse; taunib ühtlasi mittestandardsete töölepingute kuritarvitamist töö ja sotsiaalkaitsega seotud kohustuste täitmisest kõrvalehoidmise eesmärgil;

| 19. | kutsub liikmesriike üles tõhustama eri asutuste (tööinspektsioonid, maksuametid, omavalitsused, sotsiaalkindlustuse) haldusalast koostööd riiklikul ja ELi tasandil, sest see aitaks ELi tööõiguse sätteid paremini rakendada, vähendada deklareerimata tööd ja lahendada tulemuslikumalt liikmesriikide tööturu eeskirjade erinevustest tulenevaid probleeme; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles tõhustama eri asutuste (tööinspektsioonid, maksuametid, omavalitsused, sotsiaalkindlustuse) haldusalast koostööd riiklikul ja ELi tasandil, sest see aitaks ELi tööõiguse sätteid paremini rakendada, vähendada deklareerimata tööd ja lahendada tulemuslikumalt liikmesriikide tööturu eeskirjade erinevustest tulenevaid probleeme;

| 20. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi õigusaktid ja jälgima sotsiaalkindlustussüsteemide rakendamist ja koordineerimist vajaduse korral subsidiaarsuse põhimõtet järgides ja juhib liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et teises liikmesriigis töötavate ELi võõrtöötajate suhtes ei tohiks kohaldada diskrimineerivaid sotsiaalkaitse eeskirju; on seisukohal, et kõigile ELi võõrtöötajatele tuleks anda teises liikmesriigis töötamise ajal piisavad sotsiaalkindlustusõigused ja sotsiaalkindlustuskaitse; tööandja peab teavitama teenuste osutamise vabaduse raames lähetatud töötajaid enne töölähetust direktiivist 96/71/EÜ tulenevatest tasustamis- ja töötingimustest; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi õigusaktid ja jälgima sotsiaalkindlustussüsteemide rakendamist ja koordineerimist vajaduse korral subsidiaarsuse põhimõtet järgides ja juhib liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et teises liikmesriigis töötavate ELi võõrtöötajate suhtes ei tohiks kohaldada diskrimineerivaid sotsiaalkaitse eeskirju; on seisukohal, et kõigile ELi võõrtöötajatele tuleks anda teises liikmesriigis töötamise ajal piisavad sotsiaalkindlustusõigused ja sotsiaalkindlustuskaitse; tööandja peab teavitama teenuste osutamise vabaduse raames lähetatud töötajaid enne töölähetust direktiivist 96/71/EÜ tulenevatest tasustamis- ja töötingimustest;

| 21. | ärgitab komisjoni ja liikmesriike hoidma asjakohast tasakaalu tööturu turvalisuse ja paindlikkuse vahel, nt turvalise paindlikkuse põhimõtete üldise kohaldamise kaudu, ning lahendama tööturu killustatuse küsimuse, tagades üleminekuetapis olevatele või ajutiste ja osalise tööajaga lepingute alusel töötavatele inimestele piisava sotsiaalkaitse ning ka koolitusvõimaluste kättesaadavuse; juhib tähelepanu asjaolule, et suutmatus tagada turvaline paindlikkus kahjustaks sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkust, toetuste kvaliteeti, töötajate sissetulekuid ja tootlikkust, reaalmajandust ning sotsiaalset ühtekuuluvust ning seeläbi strateegias „Euroopa 2020“ sisalduvate tööhõive taseme säilitamise ja suurendamise eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

21.

ärgitab komisjoni ja liikmesriike hoidma asjakohast tasakaalu tööturu turvalisuse ja paindlikkuse vahel, nt turvalise paindlikkuse põhimõtete üldise kohaldamise kaudu, ning lahendama tööturu killustatuse küsimuse, tagades üleminekuetapis olevatele või ajutiste ja osalise tööajaga lepingute alusel töötavatele inimestele piisava sotsiaalkaitse ning ka koolitusvõimaluste kättesaadavuse; juhib tähelepanu asjaolule, et suutmatus tagada turvaline paindlikkus kahjustaks sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkust, toetuste kvaliteeti, töötajate sissetulekuid ja tootlikkust, reaalmajandust ning sotsiaalset ühtekuuluvust ning seeläbi strateegias „Euroopa 2020“ sisalduvate tööhõive taseme säilitamise ja suurendamise eesmärkide täitmist;

| 22. | kutsub komisjoni üles korraldama tervet ELi hõlmav uuring, et selgitada välja, ega tööturu paindlikumaks muutmise eesmärgil liikmesriikide tööõiguses viimasel ajal tehtud muudatused ei ole vähendanud töötajate sotsiaalkindlustust ning ega turvalise paindlikkuse põhimõtet ei ole rikutud; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles korraldama tervet ELi hõlmav uuring, et selgitada välja, ega tööturu paindlikumaks muutmise eesmärgil liikmesriikide tööõiguses viimasel ajal tehtud muudatused ei ole vähendanud töötajate sotsiaalkindlustust ning ega turvalise paindlikkuse põhimõtet ei ole rikutud;

| 23. | toetab kindlalt ettepanekut koostada peamiste tööhõive- ja sotsiaalnäitajate tulemustabel, mis võiks olla esimene samm konkreetsete sihttasemete välja selgitamiseks; |
| --- | --- |

23.

toetab kindlalt ettepanekut koostada peamiste tööhõive- ja sotsiaalnäitajate tulemustabel, mis võiks olla esimene samm konkreetsete sihttasemete välja selgitamiseks;

| 24. | nõuab, et komisjon lisaks oma ettepanekutesse vajaduse korral ILO inimväärse töö suunistes esitatud neli eesmärki ja kaaluks iga-aastases arenguaruandes ILO sotsiaalkaitse põhialuseid käsitlevas soovituses esitatud eesmärke, nii et kõikidele Euroopa töötajatele oleks tagatud sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et komisjon lisaks oma ettepanekutesse vajaduse korral ILO inimväärse töö suunistes esitatud neli eesmärki ja kaaluks iga-aastases arenguaruandes ILO sotsiaalkaitse põhialuseid käsitlevas soovituses esitatud eesmärke, nii et kõikidele Euroopa töötajatele oleks tagatud sotsiaalkaitse;

Füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustus

| 25. | toonitab, et tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana tuleb tunnustada tööna, mis aitab luua töökohti ja vähendada töötust ning füüsilisest isikust ettevõtjate lisandumisega peaks kaasnema füüsilisest isikust ettevõtjate asjakohane sotsiaalkaitse, nagu on määratletud liikmesriikide õigusaktides; |
| --- | --- |

25.

toonitab, et tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana tuleb tunnustada tööna, mis aitab luua töökohti ja vähendada töötust ning füüsilisest isikust ettevõtjate lisandumisega peaks kaasnema füüsilisest isikust ettevõtjate asjakohane sotsiaalkaitse, nagu on määratletud liikmesriikide õigusaktides;

| 26. | kutsub liikmesriike üles hõlbustama töö- ja hoolduskohustuste ühitamist, tagades töötajatele paindlikkuse töötundide ja töö asukoha osas, et vältida olukorda, kus töötajatel ei ole paindlikkuse saavutamiseks muud võimalust kui tegutseda majanduslikult sõltuva füüsilisest isikust ettevõtjana; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles hõlbustama töö- ja hoolduskohustuste ühitamist, tagades töötajatele paindlikkuse töötundide ja töö asukoha osas, et vältida olukorda, kus töötajatel ei ole paindlikkuse saavutamiseks muud võimalust kui tegutseda majanduslikult sõltuva füüsilisest isikust ettevõtjana;

| 27. | toonitab, et on vaja üksikasjalikumat ja ajakohastatud statistilist teavet, et analüüsida füüsilisest isikust ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise eri kategooriate majanduslikku tähtsust; nõuab ühtlasi füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist puudutavate küsimuste lisamist Euroopa Liidu tööjõu-uuringusse; |
| --- | --- |

27.

toonitab, et on vaja üksikasjalikumat ja ajakohastatud statistilist teavet, et analüüsida füüsilisest isikust ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise eri kategooriate majanduslikku tähtsust; nõuab ühtlasi füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist puudutavate küsimuste lisamist Euroopa Liidu tööjõu-uuringusse;

| 28. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuna füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ei ole riiklikul tasandil piisavalt selgelt määratletud, suurendab see fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ohtu ELi töötajate seas, mis võib raskendada nende juurdepääsu piisavale sotsiaalkindlustusele; märgib, et füüsilisest isikust ettevõtjate liikmesriigiti erinev staatus eeldab lahenduste leidmist, mis viivad füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuse parema koordineerimiseni, et mitte piirata töötajate vaba liikumist; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuna füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ei ole riiklikul tasandil piisavalt selgelt määratletud, suurendab see fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ohtu ELi töötajate seas, mis võib raskendada nende juurdepääsu piisavale sotsiaalkindlustusele; märgib, et füüsilisest isikust ettevõtjate liikmesriigiti erinev staatus eeldab lahenduste leidmist, mis viivad füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuse parema koordineerimiseni, et mitte piirata töötajate vaba liikumist;

| 29. | kutsub komisjoni üles edendama liikmesriikide vahelist vahetust eesmärgiga anda välja suunised ebatüüpilise tööhõive ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise eri vormide kohta, et aidata liikmesriikidel kohaldada nõuetekohaselt asjaomast tööõigust ja sotsiaalkaitsemeetmeid selliselt töötavate töötajate suhtes; peab ka vajalikuks, et liikmesriigid selgitaksid selgelt välja fiktiivsed füüsilisest isikust ettevõtjad ja karistaksid selliste juhtumite välja selgitamise ja tõestamise korral tööandjaid; toonitab siiski, et tööhõive staatuse kindlaksmääramine peaks jääma selle vastuvõtva liikmesriigi õiguslikuks kohustuseks, kus tööd tehakse; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles edendama liikmesriikide vahelist vahetust eesmärgiga anda välja suunised ebatüüpilise tööhõive ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise eri vormide kohta, et aidata liikmesriikidel kohaldada nõuetekohaselt asjaomast tööõigust ja sotsiaalkaitsemeetmeid selliselt töötavate töötajate suhtes; peab ka vajalikuks, et liikmesriigid selgitaksid selgelt välja fiktiivsed füüsilisest isikust ettevõtjad ja karistaksid selliste juhtumite välja selgitamise ja tõestamise korral tööandjaid; toonitab siiski, et tööhõive staatuse kindlaksmääramine peaks jääma selle vastuvõtva liikmesriigi õiguslikuks kohustuseks, kus tööd tehakse;

| 30. | kutsub Euroopa sotsiaalpartnereid, komisjoni ja liikmesriike üles uurima majanduslikult sõltuva füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise probleemi ja leidma praktilisi lahendusi, eriti valdkondades, kus tähtis osa on piiriülesel tegevusel, ja kaitsetute elanikkonnarühmade seas, nagu koduabilised ja madalapalgalised töötajad; |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa sotsiaalpartnereid, komisjoni ja liikmesriike üles uurima majanduslikult sõltuva füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise probleemi ja leidma praktilisi lahendusi, eriti valdkondades, kus tähtis osa on piiriülesel tegevusel, ja kaitsetute elanikkonnarühmade seas, nagu koduabilised ja madalapalgalised töötajad;

| 31. | kutsub liikmesriike tungivalt üles tagama, et tegutsemisest füüsilisest isikust ettevõtjana ei saaks vahend, mille abil töötaja jäetakse ilma sotsiaalkindlustusest ja töökohakindlusest, või vahend, mille abil tööandjad hoiavad kõrvale tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse õigusaktide kohaldamisest; teeb ühtlasi ettepaneku, et füüsilisest isikust ettevõtjaid ei tuleks määrata samasse rühma palgatöötajatega, et säilitada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja seda liiki majandustegevuse eeliseid ning aidata arendada ettevõtlusvaimu ning teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike tungivalt üles tagama, et tegutsemisest füüsilisest isikust ettevõtjana ei saaks vahend, mille abil töötaja jäetakse ilma sotsiaalkindlustusest ja töökohakindlusest, või vahend, mille abil tööandjad hoiavad kõrvale tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse õigusaktide kohaldamisest; teeb ühtlasi ettepaneku, et füüsilisest isikust ettevõtjaid ei tuleks määrata samasse rühma palgatöötajatega, et säilitada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja seda liiki majandustegevuse eeliseid ning aidata arendada ettevõtlusvaimu ning teenuste kvaliteeti;

| 32. | kutsub liikmesriike üles arendama vajaduse korral sotsiaalkaitset seoses pensionile jäämise, puude, vanemapuhkuse ja töötusega nii, et füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkaitse sätted oleksid paremini kohandatud selliste töötajate vajadustega; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles arendama vajaduse korral sotsiaalkaitset seoses pensionile jäämise, puude, vanemapuhkuse ja töötusega nii, et füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkaitse sätted oleksid paremini kohandatud selliste töötajate vajadustega;

| 33. | kutsub liikmesriike üles edendama ja toetama kollektiivsete kindlustuslepingute sõlmimist enda kaitsmiseks tööõnnetuste ja haiguste korral; kutsub liikmesriike üles tagama füüsilisest isikust ettevõtjatele juurdepääs kollektiivsusel ja solidaarsusel põhinevale kindlustusele ja pensioniskeemidele; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles edendama ja toetama kollektiivsete kindlustuslepingute sõlmimist enda kaitsmiseks tööõnnetuste ja haiguste korral; kutsub liikmesriike üles tagama füüsilisest isikust ettevõtjatele juurdepääs kollektiivsusel ja solidaarsusel põhinevale kindlustusele ja pensioniskeemidele;

| 34. | kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigil kodanikel oleks võimalik tutvuda teabega, mis puudutab nende õigust sotsiaalkaitsele, ja ühtlasi tegema füüsilisest isikust ettevõtjaks saada soovijatele kättesaadavaks kohane teave selle kohta, kuidas nende sotsiaalkaitse ja nende suhtes kohaldatav tööõigus nimetatud staatuse tõttu muutuvad, samuti muude nende majandustegevusega seotud õiguste ja kohustuste muutumise kohta; kutsub ka komisjoni üles tegema füüsilisest isikust ettevõtjatele ja liikuvatele töötajatele kättesaadavaks teave rände, sisserände ning piiriülese tööga seotud õiguste ja kohustuste kohta; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigil kodanikel oleks võimalik tutvuda teabega, mis puudutab nende õigust sotsiaalkaitsele, ja ühtlasi tegema füüsilisest isikust ettevõtjaks saada soovijatele kättesaadavaks kohane teave selle kohta, kuidas nende sotsiaalkaitse ja nende suhtes kohaldatav tööõigus nimetatud staatuse tõttu muutuvad, samuti muude nende majandustegevusega seotud õiguste ja kohustuste muutumise kohta; kutsub ka komisjoni üles tegema füüsilisest isikust ettevõtjatele ja liikuvatele töötajatele kättesaadavaks teave rände, sisserände ning piiriülese tööga seotud õiguste ja kohustuste kohta;

| 35. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kaasama sotsiaalpartnerid riiklike tavade kohaselt sotsiaalkaitse arendamisse ja ajakohastamisse ning arendama sotsiaalset dialoogi ELi ja riigi tasandil; kutsub sotsiaalpartnereid ühtlasi üles võtma päevakorda füüsilisest isikust ettevõtjate tööõiguste ja sotsiaalkaitsega seotud küsimused, loomaks füüsilisest isikust ettevõtjatele piisava sotsiaalkaitse raamistikku, mis tugineks vastastikkusele ja mittediskrimineerimise põhimõttele, ning analüüsima, kas ja kuidas tuleks füüsilisest isikust ettevõtjad kaasata kollektiivläbirääkimistesse, sealhulgas konkreetsed strateegiad selle kohta, kuidas käsitleda füüsilisest isikust ettevõtjate probleeme juhtudel, kui siseriiklik õigus ei näe ette, et füüsilisest isikust ettevõtjaid esindab ametiühing; julgustab sotsiaalpartnereid vahetama häid tavasid ametiühingute ja kutseliitude vahel füüsilisest isikust ettevõtjatele osutatavate teenuste kohta, fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vastase võitluse kohta ja füüsilisest isikust üksikettevõtjate organiseerumise kohta; |
| --- | --- |

35.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kaasama sotsiaalpartnerid riiklike tavade kohaselt sotsiaalkaitse arendamisse ja ajakohastamisse ning arendama sotsiaalset dialoogi ELi ja riigi tasandil; kutsub sotsiaalpartnereid ühtlasi üles võtma päevakorda füüsilisest isikust ettevõtjate tööõiguste ja sotsiaalkaitsega seotud küsimused, loomaks füüsilisest isikust ettevõtjatele piisava sotsiaalkaitse raamistikku, mis tugineks vastastikkusele ja mittediskrimineerimise põhimõttele, ning analüüsima, kas ja kuidas tuleks füüsilisest isikust ettevõtjad kaasata kollektiivläbirääkimistesse, sealhulgas konkreetsed strateegiad selle kohta, kuidas käsitleda füüsilisest isikust ettevõtjate probleeme juhtudel, kui siseriiklik õigus ei näe ette, et füüsilisest isikust ettevõtjaid esindab ametiühing; julgustab sotsiaalpartnereid vahetama häid tavasid ametiühingute ja kutseliitude vahel füüsilisest isikust ettevõtjatele osutatavate teenuste kohta, fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vastase võitluse kohta ja füüsilisest isikust üksikettevõtjate organiseerumise kohta;

o

o o

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  http://www.ilo.org/global/publications/books/WCMS_142209/lang--en/index.htm.

(2)  http://www.ilo.org/public/english/protection/download/lifecycl/lifecycle.pdf.

(3)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(4)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(5)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(6)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46.

(7)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 49.

(8)  EÜT C 8, 12.1.2000, lk 7.

(9)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st06/st06624-ad01.en11.pdf.

(10)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7315.

(11)  ELT C 18, 19.1.2011, lk 44.

(12)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 14.

(13)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(14)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 112.

(15)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 39.

(16)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 304.

(17)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 8.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0365.

(19)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 1.

(20)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(21)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 401.

(22)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 65.

(23)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 57.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0204.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0266.

(26)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=92570.

(27)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1366.htm.

(28)  http://www.eurofound.europa.eu/comparative/tn0801018s/tn0801018s.htm.

(29)  http://www.eurofound.europa.eu/eiro/studies/tn1206018s/tn1206018s_3.htm.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/56

---

P7_TA(2014)0015

Uus ühtekuuluvuspoliitika programmitöö periood

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi liikmesriikide valmisoleku kohta uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusaks ja õigeaegseks alustamiseks (2013/2095(INI))

(2016/C 482/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta. (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta. (1),

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (COM(2013)0246),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (2),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (3),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni ERFi ja teiste struktuurifondide praeguse ja tulevase sünergia kohta tõhususe tõstmiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni ERFi ja teiste struktuurifondide praeguse ja tulevase sünergia kohta tõhususe tõstmiseks (4),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Sotsiaalfondi tuleviku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Sotsiaalfondi tuleviku kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni ELi regionaalpoliitika hea valitsemistava kohta: Euroopa Komisjoni abi- ja kontrollimenetlused (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni ELi regionaalpoliitika hea valitsemistava kohta: Euroopa Komisjoni abi- ja kontrollimenetlused (6),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetundide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise ning ELi tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks saadud õppetundide kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia raames“ (COM(2011)0017) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEC(2011)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia raames“ (COM(2011)0017) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEC(2011)0092),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2013. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kaheksandat eduaruannet (COM(2013)0463), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2013. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kaheksandat eduaruannet (COM(2013)0463),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2013. aasta aruannet „Ühtekuuluvuspoliitika: 2013. aasta strateegiline aruanne programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013“ (COM(2013)0210) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2013)0129), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2013. aasta aruannet „Ühtekuuluvuspoliitika: 2013. aasta strateegiline aruanne programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013“ (COM(2013)0210) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2013)0129),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Partnerluspõhimõte ühise strateegilise raamistiku fondide rakendamisel ja partnerlust käsitleva Euroopa tegevusjuhendi elemendid“ (SWD(2012)0106), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Partnerluspõhimõte ühise strateegilise raamistiku fondide rakendamisel ja partnerlust käsitleva Euroopa tegevusjuhendi elemendid“ (SWD(2012)0106),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. märtsi 2012. aasta töödokumenti „Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühise strateegilise raamistiku 2014–2020 elemendid“ (SWD(2012)0061, I ja II osa), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. märtsi 2012. aasta töödokumenti „Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühise strateegilise raamistiku 2014–2020 elemendid“ (SWD(2012)0061, I ja II osa),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuni 2011. aasta arvamust teemal „Ühtekuuluvuspoliitika roll ja prioriteedid ELi 2020. aasta strateegias“ (CESE 994/2011 – ECO/291), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. juuni 2011. aasta arvamust teemal „Ühtekuuluvuspoliitika roll ja prioriteedid ELi 2020. aasta strateegias“ (CESE 994/2011 – ECO/291),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2012. aasta arvamust teemal „Partnerluspõhimõte ühise strateegilise raamistiku fondide rakendamisel ja partnerlust käsitleva Euroopa tegevusjuhendi elemendid“ (CESE 1396/2012 – ECO/330), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2012. aasta arvamust teemal „Partnerluspõhimõte ühise strateegilise raamistiku fondide rakendamisel ja partnerlust käsitleva Euroopa tegevusjuhendi elemendid“ (CESE 1396/2012 – ECO/330),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020““ (CESE 1557/2013 – SOC/481), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020““ (CESE 1557/2013 – SOC/481),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 31. jaanuari – 1. veebruari 2013. aasta resolutsiooni teemal „2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika seadusandlik pakett“ (2103/C 62/01), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 31. jaanuari – 1. veebruari 2013. aasta resolutsiooni teemal „2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika seadusandlik pakett“ (2103/C 62/01),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7.–9. oktoobri 2013. aasta arvamuse eelnõud soovituse kohta raha paremaks kasutamiseks (COTER-V-040), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7.–9. oktoobri 2013. aasta arvamuse eelnõud soovituse kohta raha paremaks kasutamiseks (COTER-V-040),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0007/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0007/2014),

| A. | arvestades, et liikmesriigid valmistavad ette uue programmitöö perioodi 2014–2020 partnerluslepinguid ja rakenduskavasid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriigid valmistavad ette uue programmitöö perioodi 2014–2020 partnerluslepinguid ja rakenduskavasid;

| B. | arvestades, et lõplik kokkulepe Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusliku raamistiku kohta saavutatakse tõenäoliselt enne 2013. aasta lõppu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lõplik kokkulepe Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusliku raamistiku kohta saavutatakse tõenäoliselt enne 2013. aasta lõppu;

| C. | arvestades, et ühissätete määruses kehtestatakse ühised eeskirjad viiele Euroopa Liidu fondile: Euroopa Regionaalarengu Fondile, Euroopa Sotsiaalfondile, Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühissätete määruses kehtestatakse ühised eeskirjad viiele Euroopa Liidu fondile: Euroopa Regionaalarengu Fondile, Euroopa Sotsiaalfondile, Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondile;

| D. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on vähendada ELi piirkondade vahelisi erinevusi, keskendudes rahastamisel majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on vähendada ELi piirkondade vahelisi erinevusi, keskendudes rahastamisel majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisele;

| E. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika aitab saavutada tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika aitab saavutada tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke;

| F. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika, mis on ELi arengus peamine poliitikasuund, aitab enamikul liikmesriikidel majanduskriisist välja tulla; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika, mis on ELi arengus peamine poliitikasuund, aitab enamikul liikmesriikidel majanduskriisist välja tulla;

| G. | arvestades, et tingimata on vaja lihtsustada 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika kavade koostamist ja rakendamist võimalikult suurel määral kõigi ametiasutuste ja abisaajate jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tingimata on vaja lihtsustada 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika kavade koostamist ja rakendamist võimalikult suurel määral kõigi ametiasutuste ja abisaajate jaoks;

Ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusa ja õigeaegse alguse tagamine

| 1. | tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika raames on kogu ELis viimastel aastatel edukalt investeeritud miljardeid eurosid uute töökohtade loomisse, uuenduslike ettevõtete toetamisse ja transpordiühenduste arendamisse; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika raames on kogu ELis viimastel aastatel edukalt investeeritud miljardeid eurosid uute töökohtade loomisse, uuenduslike ettevõtete toetamisse ja transpordiühenduste arendamisse;

| 2. | rõhutab siiski asjaolu, et ELi piirkondade vahelised erinevused püsivad ja on mõnel juhul suurenenud ning et ELi vahendite jätkuv investeerimine kohalikul ja piirkondlikul tasandil on hädavajalik majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast elavdamist vajavate piirkondade jätkuvaks toetamiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab siiski asjaolu, et ELi piirkondade vahelised erinevused püsivad ja on mõnel juhul suurenenud ning et ELi vahendite jätkuv investeerimine kohalikul ja piirkondlikul tasandil on hädavajalik majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast elavdamist vajavate piirkondade jätkuvaks toetamiseks;

| 3. | rõhutab asjaolu, et ühtekuuluvuspoliitika raames tuleb muu hulgas käsitleda üha kasvavat tööpuudust Euroopa Liidu noorte seas; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et ühtekuuluvuspoliitika raames tuleb muu hulgas käsitleda üha kasvavat tööpuudust Euroopa Liidu noorte seas;

| 4. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitikaga seotud rahastamine on praeguse majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi ajal mitmes liikmesriigis peamine avaliku sektori investeeringute allikas ning sellises olukorras võiksid asjaomased liikmesriigid olla paindlikud, et nende majandus uuesti käivitada; rõhutab sellega seoses, kui oluline on tagada, et liikmesriigid ja piirkonnad saavad alustada ühtekuuluvuspoliitika uue vooru vahendite rakendamist esimesel võimalusel 2014. aasta alguses; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitikaga seotud rahastamine on praeguse majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi ajal mitmes liikmesriigis peamine avaliku sektori investeeringute allikas ning sellises olukorras võiksid asjaomased liikmesriigid olla paindlikud, et nende majandus uuesti käivitada; rõhutab sellega seoses, kui oluline on tagada, et liikmesriigid ja piirkonnad saavad alustada ühtekuuluvuspoliitika uue vooru vahendite rakendamist esimesel võimalusel 2014. aasta alguses;

| 5. | tunneb heameelt nii mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kui ka ühtekuuluvuspoliitika õigusliku raamistiku vastuvõtmise üle; rõhutab, et saavutati rahuldav tulemus, kuna selle abil tagatakse uue ühtekuuluvuspoliitika kiire ja tõhus käivitamine; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt nii mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kui ka ühtekuuluvuspoliitika õigusliku raamistiku vastuvõtmise üle; rõhutab, et saavutati rahuldav tulemus, kuna selle abil tagatakse uue ühtekuuluvuspoliitika kiire ja tõhus käivitamine;

| 6. | tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 lõppu kuhjunud täitmata kulukohustustest (mille lühend RAL tuleneb prantsuskeelsest mõistest „reste à liquider“) kaks kolmandikku on seotud ühtekuuluvuspoliitikaga; rõhutab vajadust kõrvaldada kindlalt oht, et Euroopa Liidu kavade rakendamine seiskub maksete tasumatajätmise tõttu; juhib tähelepanu sellele, et N+3 reegel, ehkki oluline ühtekuuluvuspoliitika poolt toetatud projektide rakendamise tagamisel, mõjutab järgmistel aastatel täitmata kulukohustuste kuhjumist, eriti uute projektide alustamisega seotud viivituste tõttu; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 lõppu kuhjunud täitmata kulukohustustest (mille lühend RAL tuleneb prantsuskeelsest mõistest „reste à liquider“) kaks kolmandikku on seotud ühtekuuluvuspoliitikaga; rõhutab vajadust kõrvaldada kindlalt oht, et Euroopa Liidu kavade rakendamine seiskub maksete tasumatajätmise tõttu; juhib tähelepanu sellele, et N+3 reegel, ehkki oluline ühtekuuluvuspoliitika poolt toetatud projektide rakendamise tagamisel, mõjutab järgmistel aastatel täitmata kulukohustuste kuhjumist, eriti uute projektide alustamisega seotud viivituste tõttu;

| 7. | märgib, et peale uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusa ja õigeaegse alustamise peab kvaliteetsete partnerluslepingute ja rakenduskavade tagamine olema samuti ülimalt tähtis, et tagada pikaajalises plaanis rahaliste vahendite kasutamine täiel määral; |
| --- | --- |

7.

märgib, et peale uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusa ja õigeaegse alustamise peab kvaliteetsete partnerluslepingute ja rakenduskavade tagamine olema samuti ülimalt tähtis, et tagada pikaajalises plaanis rahaliste vahendite kasutamine täiel määral;

| 8. | tuletab meelde, et peab tähtsaks viia 2016. aasta lõpuks läbi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslik läbivaatamine ja muutmine, et võimaldada komisjoni ja Euroopa Parlamendi järgmisel koosseisul hinnata uuesti ELi poliitilisi prioriteete, kohanduda vajaduse korral uute probleemidega ning võtta täielikult arvesse kõige viimaseid makromajanduslikke prognoose; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et peab tähtsaks viia 2016. aasta lõpuks läbi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohustuslik läbivaatamine ja muutmine, et võimaldada komisjoni ja Euroopa Parlamendi järgmisel koosseisul hinnata uuesti ELi poliitilisi prioriteete, kohanduda vajaduse korral uute probleemidega ning võtta täielikult arvesse kõige viimaseid makromajanduslikke prognoose;

Ühissätete määrus

| 9. | tunneb heameelt parandatud määruse üle, millega kehtestatakse ühise strateegilise raamistiku kaudu tugevam ja integreeritum lähenemisviis ühtekuuluvuspoliitika rahastamisele; tunnistab, et väga oluline on tagada projektide suurem mõju ja käegakatsutavate tulemuste saavutamine; kutsub liikmesriike üles võtma lisameetmeid, mille abil vähendada kavade bürokraatiat ja lihtsustada nende haldamist; on arvamusel, et see peaks muutma rahaliste vahendite rakendamise sujuvamaks ja nende taotlemise tõhusamaks; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt parandatud määruse üle, millega kehtestatakse ühise strateegilise raamistiku kaudu tugevam ja integreeritum lähenemisviis ühtekuuluvuspoliitika rahastamisele; tunnistab, et väga oluline on tagada projektide suurem mõju ja käegakatsutavate tulemuste saavutamine; kutsub liikmesriike üles võtma lisameetmeid, mille abil vähendada kavade bürokraatiat ja lihtsustada nende haldamist; on arvamusel, et see peaks muutma rahaliste vahendite rakendamise sujuvamaks ja nende taotlemise tõhusamaks;

| 10. | tunneb heameelt ettepanekute üle kehtestada kogu ühissätete määruses lihtsustamismeetmed eesmärgiga vähendada halduskoormust; on seisukohal, et menetluse lihtsustamine taotlejate, abisaajate ja korraldusasutuste jaoks annab ELi rahastamisele lisandväärtust; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt ettepanekute üle kehtestada kogu ühissätete määruses lihtsustamismeetmed eesmärgiga vähendada halduskoormust; on seisukohal, et menetluse lihtsustamine taotlejate, abisaajate ja korraldusasutuste jaoks annab ELi rahastamisele lisandväärtust;

| 11. | tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika võib aidata olulisel määral kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele ja rõhutab seetõttu, kui oluline on kohandada ühtekuuluvuspoliitikat strateegia „Euroopa 2020“ sihtidele, keskendudes piiratud arvule temaatilistele eesmärkidele; rõhutab, et kõnealune lähenemisviis on piisavalt paindlik kohalike ja piirkondlike vajaduste käsitlemiseks; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika võib aidata olulisel määral kaasa strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele ja rõhutab seetõttu, kui oluline on kohandada ühtekuuluvuspoliitikat strateegia „Euroopa 2020“ sihtidele, keskendudes piiratud arvule temaatilistele eesmärkidele; rõhutab, et kõnealune lähenemisviis on piisavalt paindlik kohalike ja piirkondlike vajaduste käsitlemiseks;

| 12. | märgib aruka spetsialiseerumise strateegia olulisust, kuna see on üks viis, kuidas täiendada majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke, keskendudes konkurentsieeliseid pakkuvate valdkondade kindlaksmääramisele ja maksimeerimisele, jagades parimaid tavasid ja integreerides kogu ELi hõlmavate partnerluste kaudu teadusuuringuid, uuendustegevust ja haridust; |
| --- | --- |

12.

märgib aruka spetsialiseerumise strateegia olulisust, kuna see on üks viis, kuidas täiendada majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke, keskendudes konkurentsieeliseid pakkuvate valdkondade kindlaksmääramisele ja maksimeerimisele, jagades parimaid tavasid ja integreerides kogu ELi hõlmavate partnerluste kaudu teadusuuringuid, uuendustegevust ja haridust;

| 13. | toonitab asjaolu, et kuigi praeguses ühtekuuluvuspoliitikas on juba olemas tingimuslikkusega seotud meetmed, on järgmise programmitöö perioodi eesmärk tõhustada rahastamise tulemuslikkust, seades rahastamise eelduseks teatavate kriteeriumide täitmise; on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitikaga toetatakse piirkondadevahelist ühtekuuluvust ning seda ei tohiks kasutada tagatisena ELi muude poliitikapõhimõtete jaoks, mille eesmärk on korraldada liikmesriikides makromajanduslikke reforme; |
| --- | --- |

13.

toonitab asjaolu, et kuigi praeguses ühtekuuluvuspoliitikas on juba olemas tingimuslikkusega seotud meetmed, on järgmise programmitöö perioodi eesmärk tõhustada rahastamise tulemuslikkust, seades rahastamise eelduseks teatavate kriteeriumide täitmise; on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitikaga toetatakse piirkondadevahelist ühtekuuluvust ning seda ei tohiks kasutada tagatisena ELi muude poliitikapõhimõtete jaoks, mille eesmärk on korraldada liikmesriikides makromajanduslikke reforme;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühissätete määrusega kehtestatud muudatustega kohanemine võib põhjustada mõningaid viivitusi partnerluslepingute ja rakenduskavade ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühissätete määrusega kehtestatud muudatustega kohanemine võib põhjustada mõningaid viivitusi partnerluslepingute ja rakenduskavade ettevalmistamisel;

Liikmesriikide edusammud

| 15. | toonitab asjaolu, et liikmesriikide ettevalmistused on ilmselgelt erinevates etappides; tunnistab, et samal ajal kui mõned liikmesriigid teevad suuri edusamme ja on esitanud oma partnerluslepingute projektid komisjonile heakskiitmiseks, on teised neist märgatavalt maha jäänud; |
| --- | --- |

15.

toonitab asjaolu, et liikmesriikide ettevalmistused on ilmselgelt erinevates etappides; tunnistab, et samal ajal kui mõned liikmesriigid teevad suuri edusamme ja on esitanud oma partnerluslepingute projektid komisjonile heakskiitmiseks, on teised neist märgatavalt maha jäänud;

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et üldiselt on uuemad liikmesriigid (EL 12), kes osalesid osaliselt 2000.–2006. aasta programmitöös ja kogu 2007.–2013. aasta programmitöös, ettevalmistustes tunduvalt edukamad mõningate EL 15 riikidega võrreldes; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et üldiselt on uuemad liikmesriigid (EL 12), kes osalesid osaliselt 2000.–2006. aasta programmitöös ja kogu 2007.–2013. aasta programmitöös, ettevalmistustes tunduvalt edukamad mõningate EL 15 riikidega võrreldes;

| 17. | toonitab asjaolu, et mõnes liikmesriigis tehakse järgmise programmitöö perioodi eelarves märkimisväärseid kärpeid, samal ajal kui teistes toimub arutelu, kuidas liikmesriikides eelarvevahendeid jagada; märgib, et mõlemad küsimused võivad põhjustada viivitusi ettevalmistustes; |
| --- | --- |

17.

toonitab asjaolu, et mõnes liikmesriigis tehakse järgmise programmitöö perioodi eelarves märkimisväärseid kärpeid, samal ajal kui teistes toimub arutelu, kuidas liikmesriikides eelarvevahendeid jagada; märgib, et mõlemad küsimused võivad põhjustada viivitusi ettevalmistustes;

| 18. | rõhutab asjaolu, et liikmesriigid, kes teevad ühtekuuluvuspoliitika vahendite järgmise vooru vahendite jagamisel suuri edusamme, esitasid oma partnerluslepingud ja rakenduskavad komisjonile mitteametlikuks läbivaatamiseks 2013. aasta juunis või juulis; |
| --- | --- |

18.

rõhutab asjaolu, et liikmesriigid, kes teevad ühtekuuluvuspoliitika vahendite järgmise vooru vahendite jagamisel suuri edusamme, esitasid oma partnerluslepingud ja rakenduskavad komisjonile mitteametlikuks läbivaatamiseks 2013. aasta juunis või juulis;

| 19. | tunnistab, et paljud tulemuslikud liikmesriigid alustasid ettevalmistusi juba 2010. aastal, kutsudes asjaomaseid sidusrühmi üles arutlema vajaduste ja prioriteetide sõnastamise üle; väljendab seetõttu heameelt jõupingutuste üle alustada ettevalmistusi võimalikult vara ning on seisukohal, et see soodustab ilmselgelt paremat valmisolekut; |
| --- | --- |

19.

tunnistab, et paljud tulemuslikud liikmesriigid alustasid ettevalmistusi juba 2010. aastal, kutsudes asjaomaseid sidusrühmi üles arutlema vajaduste ja prioriteetide sõnastamise üle; väljendab seetõttu heameelt jõupingutuste üle alustada ettevalmistusi võimalikult vara ning on seisukohal, et see soodustab ilmselgelt paremat valmisolekut;

| 20. | rõhutab, et parem ettevalmistus oleneb sellest, kas asjaomastel ametiasutustel ja organisatsioonidel on võimalik varases etapis kasutada aega ja raha ettevalmistuste alustamiseks ning tagada piisavalt personali; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et parem ettevalmistus oleneb sellest, kas asjaomastel ametiasutustel ja organisatsioonidel on võimalik varases etapis kasutada aega ja raha ettevalmistuste alustamiseks ning tagada piisavalt personali;

| 21. | tunnistab, et tänu paremale ettevalmistusele teostati mõnel juhul eelhindamine ja strateegilised keskkonnamõju hindamised õigel ajal ning võimaldati projekte muuta 2013. aasta septembris ja oktoobris kõnealuste hindamiste tulemustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, et tänu paremale ettevalmistusele teostati mõnel juhul eelhindamine ja strateegilised keskkonnamõju hindamised õigel ajal ning võimaldati projekte muuta 2013. aasta septembris ja oktoobris kõnealuste hindamiste tulemustest lähtuvalt;

| 22. | tunnistab, et mõnes liikmesriigis on toimunud valitsuse vahetus, mis võisid takistada järgmise programmitöö perioodi ettevalmistusi; toonitab asjaolu, et niisugustel juhtudel on ettevalmistuste jätkumise jaoks äärmiselt tähtis hästi väljakujunenud süsteem, mis tagab, et kogu korraldustöö jätkub olenemata muudatustest valitsuses; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et mõnes liikmesriigis on toimunud valitsuse vahetus, mis võisid takistada järgmise programmitöö perioodi ettevalmistusi; toonitab asjaolu, et niisugustel juhtudel on ettevalmistuste jätkumise jaoks äärmiselt tähtis hästi väljakujunenud süsteem, mis tagab, et kogu korraldustöö jätkub olenemata muudatustest valitsuses;

| 23. | juhib tähelepanu ka asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika rahastamise ettevalmistused tuleb teha poliitilisel tasandil, et partnerluslepingute lõpuleviimine oleks valitsuste jaoks esmatähtis; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu ka asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika rahastamise ettevalmistused tuleb teha poliitilisel tasandil, et partnerluslepingute lõpuleviimine oleks valitsuste jaoks esmatähtis;

Edusammud partnerluslepingute ja rakenduskavadega

| 24. | juhib tähelepanu asjaolule, et mõned liikmesriigid kavatsevad muuta oma rakenduskavade sisu; tunneb heameelt asjaolu üle, et teatavad liikmesriigid on otsustanud minna üle mitmest fondist rahastatavatele kavadele või vähendada rakenduskavade arvu piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu asjaolule, et mõned liikmesriigid kavatsevad muuta oma rakenduskavade sisu; tunneb heameelt asjaolu üle, et teatavad liikmesriigid on otsustanud minna üle mitmest fondist rahastatavatele kavadele või vähendada rakenduskavade arvu piirkondlikul tasandil;

| 25. | toonitab asjaolu, et keskvalitsuse poolt piirkondlikele haldusasustustele määratud kontrolli- ja koordinatsioonivolitused on erinevad ja olenevad liikmesriikide organisatsioonilisest struktuurist, sealjuures on osa piirkondi väga aktiivsed ning neil on peaaegu täielik kontroll ühtekuuluvuspoliitika rahastamise ning partnerluslepingutega seotud esindatuse üle; juhib sellega seoses tähelepanu toimimisjuhendile, milles tunnustatakse kohalike ja piirkondlike osalejate ning kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset rolli ning milles toetatakse partnerluse põhimõtet seoses ühtekuuluvuspoliitikaga ajavahemikul 2014–2020; |
| --- | --- |

25.

toonitab asjaolu, et keskvalitsuse poolt piirkondlikele haldusasustustele määratud kontrolli- ja koordinatsioonivolitused on erinevad ja olenevad liikmesriikide organisatsioonilisest struktuurist, sealjuures on osa piirkondi väga aktiivsed ning neil on peaaegu täielik kontroll ühtekuuluvuspoliitika rahastamise ning partnerluslepingutega seotud esindatuse üle; juhib sellega seoses tähelepanu toimimisjuhendile, milles tunnustatakse kohalike ja piirkondlike osalejate ning kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset rolli ning milles toetatakse partnerluse põhimõtet seoses ühtekuuluvuspoliitikaga ajavahemikul 2014–2020;

| 26. | rõhutab asjaolu, et tuleks täielikult arvesse võtta kohalikku ja piirkondlikku mõõdet; toonitab piirkondade osatähtsust konkurentsieeliseid pakkuvate valdkondade valimisel; |
| --- | --- |

26.

rõhutab asjaolu, et tuleks täielikult arvesse võtta kohalikku ja piirkondlikku mõõdet; toonitab piirkondade osatähtsust konkurentsieeliseid pakkuvate valdkondade valimisel;

| 27. | rõhutab asjaolu, et üks võimalik viis tagada partnerluslepingute toimimine sellistes liikmesriikides, kus on detsentraliseeritud valitsus, on see, et piirkondlike haldusasutuste koostatud partnerluslepingutesse lisatakse erinevad peatükid; toonitab asjaolu, et haldusasutused, kellele on delegeeritud volitused Euroopa rahastamiskavade suhtes, oleksid otsesemalt kaasatud partnerluslepingute väljatöötamisse ning et neil oleks võimalik töötada kavade jaoks välja oma ideid ja rakendamismehhanisme; |
| --- | --- |

27.

rõhutab asjaolu, et üks võimalik viis tagada partnerluslepingute toimimine sellistes liikmesriikides, kus on detsentraliseeritud valitsus, on see, et piirkondlike haldusasutuste koostatud partnerluslepingutesse lisatakse erinevad peatükid; toonitab asjaolu, et haldusasutused, kellele on delegeeritud volitused Euroopa rahastamiskavade suhtes, oleksid otsesemalt kaasatud partnerluslepingute väljatöötamisse ning et neil oleks võimalik töötada kavade jaoks välja oma ideid ja rakendamismehhanisme;

| 28. | tunnistab siiski, et see võib avaldada kahjulikku mõju kogu liikmesriigi valmisolekule; |
| --- | --- |

28.

tunnistab siiski, et see võib avaldada kahjulikku mõju kogu liikmesriigi valmisolekule;

| 29. | rõhutab, et liikmesriikide tasandil on vaja tõhusat koordinatsiooni, et pidada kinni kohaliku ja piirkondliku arengu vajadustele vastavate rakenduskavade ettevalmistamise tähtaegadest, kuna rakenduskavade sisu ja halduse eest peaksid vajaduse korral vastutama kohalikud ja piirkondlikud haldusasutused vastavalt iga liikmesriigi sisemisele halduskorraldusele selleks, et partnerluslepingud sõlmida õigel ajal; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et liikmesriikide tasandil on vaja tõhusat koordinatsiooni, et pidada kinni kohaliku ja piirkondliku arengu vajadustele vastavate rakenduskavade ettevalmistamise tähtaegadest, kuna rakenduskavade sisu ja halduse eest peaksid vajaduse korral vastutama kohalikud ja piirkondlikud haldusasutused vastavalt iga liikmesriigi sisemisele halduskorraldusele selleks, et partnerluslepingud sõlmida õigel ajal;

| 30. | tunnistab siiski, et piirkondlike rakenduskavade vähendamine hõlmaks sisulisi juhtimis- ja organisatsioonilisi muudatusi ning sellega võib kaasneda alguses suurem viivituste oht muudatuste tõttu, mille on põhjustanud rakenduskavade eluviimise keerukus eri riiklike ja piirkondlike tasandite programmitöö kõrval; |
| --- | --- |

30.

tunnistab siiski, et piirkondlike rakenduskavade vähendamine hõlmaks sisulisi juhtimis- ja organisatsioonilisi muudatusi ning sellega võib kaasneda alguses suurem viivituste oht muudatuste tõttu, mille on põhjustanud rakenduskavade eluviimise keerukus eri riiklike ja piirkondlike tasandite programmitöö kõrval;

| 31. | märgib, et komisjon on teadlik suurest huvist ühtekuuluvuspoliitika õiguslikus raamistikus sätestatud mitmest fondist rahastatavate kavade vastu, kusjuures paljud liikmesriigid kavatsevad ellu viia vähemalt ühe või mitu mitmest fondist rahastatavat kava programmitöö perioodil 2014–2020; rõhutab sellega seoses, et sellist lähenemisviisi tuleks rakendada võimalikult tõhusalt ning et see ei tohi tuua kaasa seisakuid ja viivitusi; tunnistab, et ühissätete määruses tunnustatakse liikmesriikide eri institutsioonilisi korraldusi ning ette on nähtud sätted konkreetsete juhtumite käsitlemiseks; toonitab asjaolu, et kõige parem on arenguvajadusi kindlaks määrata ja programme ellu viia kohalikul ja piirkondlikul tasandil, asjaomaste kodanike, organisatsioonide, ettevõtjate ja ametiasutuste läheduses; |
| --- | --- |

31.

märgib, et komisjon on teadlik suurest huvist ühtekuuluvuspoliitika õiguslikus raamistikus sätestatud mitmest fondist rahastatavate kavade vastu, kusjuures paljud liikmesriigid kavatsevad ellu viia vähemalt ühe või mitu mitmest fondist rahastatavat kava programmitöö perioodil 2014–2020; rõhutab sellega seoses, et sellist lähenemisviisi tuleks rakendada võimalikult tõhusalt ning et see ei tohi tuua kaasa seisakuid ja viivitusi; tunnistab, et ühissätete määruses tunnustatakse liikmesriikide eri institutsioonilisi korraldusi ning ette on nähtud sätted konkreetsete juhtumite käsitlemiseks; toonitab asjaolu, et kõige parem on arenguvajadusi kindlaks määrata ja programme ellu viia kohalikul ja piirkondlikul tasandil, asjaomaste kodanike, organisatsioonide, ettevõtjate ja ametiasutuste läheduses;

| 32. | tunnistab, et partnerluslepingute ja rakenduskavade parem ettevalmistamise võime oleneb sellest, kas liikmesriik on teinud piisava esialgse analüüsi riigi olukorra ja tulevaste suundumuste kohta; rõhutab, et niisugune analüüs tagab ELi vahendite tõhusama kasutamise riigile seatud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

32.

tunnistab, et partnerluslepingute ja rakenduskavade parem ettevalmistamise võime oleneb sellest, kas liikmesriik on teinud piisava esialgse analüüsi riigi olukorra ja tulevaste suundumuste kohta; rõhutab, et niisugune analüüs tagab ELi vahendite tõhusama kasutamise riigile seatud eesmärkide saavutamisel;

| 33. | palub komisjonil teha avalikuks liikmesriikide partnerluslepingute valmisoleku, näiteks koostades iga liikmesriigi kohta kokkuvõtte ettevalmistuste hetkeseisu, esildatud sisu ja sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide kohta, millest teised liikmesriigid ja ametiasutused võiksid leida häid tavasid ja käsitlusviise; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil teha avalikuks liikmesriikide partnerluslepingute valmisoleku, näiteks koostades iga liikmesriigi kohta kokkuvõtte ettevalmistuste hetkeseisu, esildatud sisu ja sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide kohta, millest teised liikmesriigid ja ametiasutused võiksid leida häid tavasid ja käsitlusviise;

Programmitöö perioodist 2007–2013 saadud õppetunnid

| 34. | rõhutab asjaolu, et paljude liikmesriikide jaoks on programmitöö perioodi 2007–2013 meetodite ja mehhanismide üleviimine 2013. aasta järgsesse perioodi suur probleem; toonitab, et pooleliolevate projektide jätkuva tõhususe tagamine samal ajal, kui uusi projekte välja töötatakse, on samuti keeruline ülesanne; |
| --- | --- |

34.

rõhutab asjaolu, et paljude liikmesriikide jaoks on programmitöö perioodi 2007–2013 meetodite ja mehhanismide üleviimine 2013. aasta järgsesse perioodi suur probleem; toonitab, et pooleliolevate projektide jätkuva tõhususe tagamine samal ajal, kui uusi projekte välja töötatakse, on samuti keeruline ülesanne;

| 35. | tunnistab, et paljudel liikmesriikidel võtsid ettevalmistused programmitöö perioodi 2007–2013 alguses oodatust kauem aega; rõhutab, et paljud korraldusasutused on seda asjaolu parandanud, tagades uute partnerluslepingute ja rakenduskavade õigeaegsema valmimise; |
| --- | --- |

35.

tunnistab, et paljudel liikmesriikidel võtsid ettevalmistused programmitöö perioodi 2007–2013 alguses oodatust kauem aega; rõhutab, et paljud korraldusasutused on seda asjaolu parandanud, tagades uute partnerluslepingute ja rakenduskavade õigeaegsema valmimise;

| 36. | on seisukohal, et liikmesriikide esitatud näited näitavad selgelt, et eri meetmete, rakenduskavade ja vahendite vahelist kooskõlastamist tuleb parandada ning kohalike omavalitsuste, piirkondlike organisatsioonide ning sotsiaal- ja majanduspartnerite osalust suurendada; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et liikmesriikide esitatud näited näitavad selgelt, et eri meetmete, rakenduskavade ja vahendite vahelist kooskõlastamist tuleb parandada ning kohalike omavalitsuste, piirkondlike organisatsioonide ning sotsiaal- ja majanduspartnerite osalust suurendada;

| 37. | tunnistab, et eelmisel programmitöö perioodil kindlaks määratud ühised probleemid hõlmasid asjaolu, et prioriteedid olid määratletud liiga üldsõnaliselt; nõuab seetõttu tulevikus prioriteetide suhtes strateegilisemat ja selgemat lähenemisviisi, mis hõlmaks vähem konkreetsetele eesmärkidele suunatud prioriteete; |
| --- | --- |

37.

tunnistab, et eelmisel programmitöö perioodil kindlaks määratud ühised probleemid hõlmasid asjaolu, et prioriteedid olid määratletud liiga üldsõnaliselt; nõuab seetõttu tulevikus prioriteetide suhtes strateegilisemat ja selgemat lähenemisviisi, mis hõlmaks vähem konkreetsetele eesmärkidele suunatud prioriteete;

| 38. | tunneb heameelt asjaolu üle, et eelmise rahastamisvooru edukaid kogemusi arvestades püüavad liikmesriigid suurendada erasektori rahaliste vahendite kaasamist, et võtta kasutusele muid rahastamisallikaid, mis täiendavad tavapäraseid rahastamismeetodeid; rõhutab, et ajal, mil erasektor seisab vastamisi suurte eelarvepiirangute ja vähenenud laenamisvõimega, võib finantsvahendite suurem kasutamine edendada avaliku ja erasektori partnerlusi, aidata saavutada ELi eelarve mitmekordse toime, luua alternatiivseid rahastamise allikaid ja tagada strateegiliste piirkondlike investeeringute jaoks olulise rahastamisvoo; rõhutab seetõttu, et lisaks toetustele tuleb luua selged eeskirjad uuenduslike finantsinstrumentide, nagu laenude, tagatiste ja omakapitaliinvesteeringute kasutamise kohta, et edendada ettevõtjate, avaliku sektori organisatsioonide ja haridusasutuste vahelist koostööd; |
| --- | --- |

38.

tunneb heameelt asjaolu üle, et eelmise rahastamisvooru edukaid kogemusi arvestades püüavad liikmesriigid suurendada erasektori rahaliste vahendite kaasamist, et võtta kasutusele muid rahastamisallikaid, mis täiendavad tavapäraseid rahastamismeetodeid; rõhutab, et ajal, mil erasektor seisab vastamisi suurte eelarvepiirangute ja vähenenud laenamisvõimega, võib finantsvahendite suurem kasutamine edendada avaliku ja erasektori partnerlusi, aidata saavutada ELi eelarve mitmekordse toime, luua alternatiivseid rahastamise allikaid ja tagada strateegiliste piirkondlike investeeringute jaoks olulise rahastamisvoo; rõhutab seetõttu, et lisaks toetustele tuleb luua selged eeskirjad uuenduslike finantsinstrumentide, nagu laenude, tagatiste ja omakapitaliinvesteeringute kasutamise kohta, et edendada ettevõtjate, avaliku sektori organisatsioonide ja haridusasutuste vahelist koostööd;

Rahaliste vahendite tõhusus

| 39. | rõhutab, et eelmiste rahastamiskavade kogemuste põhjal on selge, et rahaliste vahendite positiivse ja pikaajalise mõju tagamine on väga tähtis; rõhutab lisaks, kui olulised on kvaliteetsed kavad ja objektiivsed kulud; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et eelmiste rahastamiskavade kogemuste põhjal on selge, et rahaliste vahendite positiivse ja pikaajalise mõju tagamine on väga tähtis; rõhutab lisaks, kui olulised on kvaliteetsed kavad ja objektiivsed kulud;

| 40. | toonitab asjaolu, et paljud liikmesriigid nimetasid järgmise rahastamisvooru sihina keskendumist tulemustele suunatud lähenemisviisile; tunneb heameelt mõningate liikmesriikide antud eeskuju üle võtta kasutusele tõhusam lähenemisviis oodatavate tulemuste kindlaksmääramise suhtes, et rahalisi vahendeid oleks võimalik suunata otse nende eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

40.

toonitab asjaolu, et paljud liikmesriigid nimetasid järgmise rahastamisvooru sihina keskendumist tulemustele suunatud lähenemisviisile; tunneb heameelt mõningate liikmesriikide antud eeskuju üle võtta kasutusele tõhusam lähenemisviis oodatavate tulemuste kindlaksmääramise suhtes, et rahalisi vahendeid oleks võimalik suunata otse nende eesmärkide saavutamisele;

| 41. | rõhutab, et paljud liikmesriigid pidasid väga oluliseks ka poliitikavaldkondade kooskõlastamist ning riiklike ja piirkondlike majandus-, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste prioriteetide tunnustamist; on arvamusel, et riiklikes rakenduskavades tuleks vajaduse korral võtta arvesse arengueesmärke kohalikul ja piirkondlikul tasandil; rõhutab, et tuleks toetada koostoime loomist ELi eri rahastamisallikate ning liikmesriikide ja piirkondlike ja kohalike ametiasutuste eelarvete vahel, et suurendada avaliku sektori investeeringute tõhusust ELis; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et paljud liikmesriigid pidasid väga oluliseks ka poliitikavaldkondade kooskõlastamist ning riiklike ja piirkondlike majandus-, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste prioriteetide tunnustamist; on arvamusel, et riiklikes rakenduskavades tuleks vajaduse korral võtta arvesse arengueesmärke kohalikul ja piirkondlikul tasandil; rõhutab, et tuleks toetada koostoime loomist ELi eri rahastamisallikate ning liikmesriikide ja piirkondlike ja kohalike ametiasutuste eelarvete vahel, et suurendada avaliku sektori investeeringute tõhusust ELis;

Sünergia muude poliitikavaldkondade ja vahenditega

| 42. | peab oluliseks, et liikmesriigid tunnustaksid kõigi ühissätete määrusega hõlmatud fondide kooskõlastamise võimalust; |
| --- | --- |

42.

peab oluliseks, et liikmesriigid tunnustaksid kõigi ühissätete määrusega hõlmatud fondide kooskõlastamise võimalust;

| 43. | tunnistab, et vaja on oodata ja vaadata, kuidas rakendatakse esialgseid ettevalmistusi vahendite täielikul elluviimisel; mõistab, et uutesse vahenditesse suhtutakse erinevalt ning et liikmesriikide praeguste plaanide analüüs näitab, et kogukonna juhitud kohalikku arengut käsitlevat vahendit rakendatakse laialdasemalt kui integreeritud territoriaalseid investeeringuid käsitlevat vahendit, eriti Ühtekuuluvusfondi raames, võrreldes Euroopa Regionaalarengu Fondiga, kuna kogukonna juhitud kohalikku arengut käsitlev vahend on kuulunud kauem Ühtekuuluvusfondi alla ning kuna integreeritud territoriaalseid investeeringuid käsitlev vahend on uus vahend, mille asjakohaseks kohaldamiseks on vaja veel aega; tunnistab, et vaja on oodata ja vaadata, kuidas rakendatakse esialgseid ettevalmistusi vahendite täielikul elluviimisel; |
| --- | --- |

43.

tunnistab, et vaja on oodata ja vaadata, kuidas rakendatakse esialgseid ettevalmistusi vahendite täielikul elluviimisel; mõistab, et uutesse vahenditesse suhtutakse erinevalt ning et liikmesriikide praeguste plaanide analüüs näitab, et kogukonna juhitud kohalikku arengut käsitlevat vahendit rakendatakse laialdasemalt kui integreeritud territoriaalseid investeeringuid käsitlevat vahendit, eriti Ühtekuuluvusfondi raames, võrreldes Euroopa Regionaalarengu Fondiga, kuna kogukonna juhitud kohalikku arengut käsitlev vahend on kuulunud kauem Ühtekuuluvusfondi alla ning kuna integreeritud territoriaalseid investeeringuid käsitlev vahend on uus vahend, mille asjakohaseks kohaldamiseks on vaja veel aega; tunnistab, et vaja on oodata ja vaadata, kuidas rakendatakse esialgseid ettevalmistusi vahendite täielikul elluviimisel;

| 44. | on seisukohal, et kogukonna juhitud kohalikku arengut käsitlev vahend on suurepärane viis kõigi kogukonnas osalejate alt–üles suunatud osalemise edendamiseks, arvestades LEADERi programmi varasemaid edusamme maaelu arengus; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles kasutama kogukonna juhitud kohalikku arengut käsitleva vahendi pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et kogukonna juhitud kohalikku arengut käsitlev vahend on suurepärane viis kõigi kogukonnas osalejate alt–üles suunatud osalemise edendamiseks, arvestades LEADERi programmi varasemaid edusamme maaelu arengus; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles kasutama kogukonna juhitud kohalikku arengut käsitleva vahendi pakutavaid võimalusi;

| 45. | tunnustab ühiseid tegevuskavasid positiivse sammuna tulemuspõhise juhtimise suunas vastavalt 2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika ühele üldeesmärgile; |
| --- | --- |

45.

tunnustab ühiseid tegevuskavasid positiivse sammuna tulemuspõhise juhtimise suunas vastavalt 2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika ühele üldeesmärgile;

Lihtsustamine

| 46. | rõhutab projektide lihtsamate ettevalmistamis- ja rakendamismeetodite elluviimise tähtsust ja peab julgustavaks märke, et liikmesriigid on seda ka saavutanud; |
| --- | --- |

46.

rõhutab projektide lihtsamate ettevalmistamis- ja rakendamismeetodite elluviimise tähtsust ja peab julgustavaks märke, et liikmesriigid on seda ka saavutanud;

| 47. | peab kiiduväärseks ühissätete määruses lihtsustamise rõhutamist; märgib siiski, et tegelikkuses võib lihtsustamist olla raske saavutada fondidevaheliste erinevuste tõttu, mis säilivad konkreetset fondi reguleerivate õigusaktide tõttu; |
| --- | --- |

47.

peab kiiduväärseks ühissätete määruses lihtsustamise rõhutamist; märgib siiski, et tegelikkuses võib lihtsustamist olla raske saavutada fondidevaheliste erinevuste tõttu, mis säilivad konkreetset fondi reguleerivate õigusaktide tõttu;

| 48. | peab kiiduväärseks positiivsete meetmete võtmist Euroopa Struktuurifondi ja Euroopa Investeerimisfondi vahendite haldamise lihtsustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks; rõhutab, et paljud liikmesriigid pidasid taotlemisprotsessi lihtsustamist abisaajate jaoks ning selge ja kättesaadava teabe esitamist protsessi ja rahastamisvõimaluste kohta oluliseks aspektiks järgmise programmitöö perioodi 2014–2020 ettevalmistamisel; tunneb selle üle heameelt, sest see aitab tagada projektide sujuva ettevalmistamise ja rakendamise ning vähendada bürokraatiat taotlejatele; kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles vahetama parimaid tavasid, mille eesmärk on lihtsustada menetlusi, ning, kuigi ranged kontrolli- ja auditeerimiseeskirjad on vajalikud, tagama proportsionaalsuse, et vältida tarbetu koormuse lisamist; |
| --- | --- |

48.

peab kiiduväärseks positiivsete meetmete võtmist Euroopa Struktuurifondi ja Euroopa Investeerimisfondi vahendite haldamise lihtsustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks; rõhutab, et paljud liikmesriigid pidasid taotlemisprotsessi lihtsustamist abisaajate jaoks ning selge ja kättesaadava teabe esitamist protsessi ja rahastamisvõimaluste kohta oluliseks aspektiks järgmise programmitöö perioodi 2014–2020 ettevalmistamisel; tunneb selle üle heameelt, sest see aitab tagada projektide sujuva ettevalmistamise ja rakendamise ning vähendada bürokraatiat taotlejatele; kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles vahetama parimaid tavasid, mille eesmärk on lihtsustada menetlusi, ning, kuigi ranged kontrolli- ja auditeerimiseeskirjad on vajalikud, tagama proportsionaalsuse, et vältida tarbetu koormuse lisamist;

| 49. | tunnistab, et elektroonseid andmevahetussüsteeme käsitlev e-ühtekuuluvus võib olla oluline vahend kitsaskohtade vähendamiseks ja lihtsustamise tagamiseks ning tunneb heameelt mõne liikmesriigi viite üle nende kasutamise kohta; on seisukohal, et see võib aidata oluliselt kaasa ka tulevaste rahastamiskavade ettevalmistustele; |
| --- | --- |

49.

tunnistab, et elektroonseid andmevahetussüsteeme käsitlev e-ühtekuuluvus võib olla oluline vahend kitsaskohtade vähendamiseks ja lihtsustamise tagamiseks ning tunneb heameelt mõne liikmesriigi viite üle nende kasutamise kohta; on seisukohal, et see võib aidata oluliselt kaasa ka tulevaste rahastamiskavade ettevalmistustele;

Partnerlus

| 50. | rõhutab, et otsustusprotsess ja partnerluslepingute koostamine peab hõlmama riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku koostööd ELi ühtekuuluvuspoliitika rahastamiskavade kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel; on seisukohal, et mitmetasandilise valitsemise põhimõte on uue ühtekuuluvuspoliitika tõhusaks juhtimiseks hädavajalik; rõhutab sellega seoses vajadust kaasata täielikult piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ja sidusrühmad kavade kavandamisse, rakendamisse ja hindamisse; rõhutab piisava teabevoo, suutlikkuse suurendamise meetmete ja tehnilise toe olemasolu tagamise olulisust kõnealuste ametiasutuste jaoks, et hõlbustada ja optimeerida nende panust nimetatud protsessi kõigis etappides; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et otsustusprotsess ja partnerluslepingute koostamine peab hõlmama riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku koostööd ELi ühtekuuluvuspoliitika rahastamiskavade kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel; on seisukohal, et mitmetasandilise valitsemise põhimõte on uue ühtekuuluvuspoliitika tõhusaks juhtimiseks hädavajalik; rõhutab sellega seoses vajadust kaasata täielikult piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ja sidusrühmad kavade kavandamisse, rakendamisse ja hindamisse; rõhutab piisava teabevoo, suutlikkuse suurendamise meetmete ja tehnilise toe olemasolu tagamise olulisust kõnealuste ametiasutuste jaoks, et hõlbustada ja optimeerida nende panust nimetatud protsessi kõigis etappides;

| 51. | tunneb heameelt asjaomaste sidusrühmade, kohalike ja piirkondlike esindajate, valitsusväliste organisatsioonide, majandus- ja sotsiaalpartnerite, eraettevõtjate ja ülikoolide suurema osaluse üle, mida näitavad liikmesriikide esitatud näited; on seisukohal, et erinevaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid seisukohti esindavate organisatsioonide ja sidusrühmade koostöös toimuv areng on oluline; |
| --- | --- |

51.

tunneb heameelt asjaomaste sidusrühmade, kohalike ja piirkondlike esindajate, valitsusväliste organisatsioonide, majandus- ja sotsiaalpartnerite, eraettevõtjate ja ülikoolide suurema osaluse üle, mida näitavad liikmesriikide esitatud näited; on seisukohal, et erinevaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid seisukohti esindavate organisatsioonide ja sidusrühmade koostöös toimuv areng on oluline;

| 52. | toonitab, et edukate partnerlussuhete tagamine võib hõlmata nii alt–üles kui ka ülevalt–alla lähenemisviisi; juhib tähelepanu asjaolule, et alt–üles lähenemisviisi, mis kätkeb endas põhjalikke arutelusid avaliku, era- ja kolmanda sektori esindajatega, tõi näiteks üks ettevalmistustes suuri edusamme teinud liikmesriik; |
| --- | --- |

52.

toonitab, et edukate partnerlussuhete tagamine võib hõlmata nii alt–üles kui ka ülevalt–alla lähenemisviisi; juhib tähelepanu asjaolule, et alt–üles lähenemisviisi, mis kätkeb endas põhjalikke arutelusid avaliku, era- ja kolmanda sektori esindajatega, tõi näiteks üks ettevalmistustes suuri edusamme teinud liikmesriik;

| 53. | toonitab, et need alt üles ja ülevalt alla lähenemisviisid tagavad piirkondliku ja kohaliku tasandi ulatusliku osalemise kõrval sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaalast olukorda käsitlevate riiklike strateegiate kaasamise; tunneb heameelt selle tõhusa viisi üle, millega tagatakse strateegiliste nõuete täitmine ning kaasatakse samal ajal asjaomased sidusrühmad ettevalmistustesse võimalikult suurel määral; |
| --- | --- |

53.

toonitab, et need alt üles ja ülevalt alla lähenemisviisid tagavad piirkondliku ja kohaliku tasandi ulatusliku osalemise kõrval sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaalast olukorda käsitlevate riiklike strateegiate kaasamise; tunneb heameelt selle tõhusa viisi üle, millega tagatakse strateegiliste nõuete täitmine ning kaasatakse samal ajal asjaomased sidusrühmad ettevalmistustesse võimalikult suurel määral;

Järeldused

| 54. | tunneb heameelt ühissätete määrust käsitlevate läbirääkimiste ja mitmeaastase finantsraamistiku lõpuleviimise kõrval kokkuleppe saavutamise üle ühtekuuluvuspoliitika õigusliku raamistiku suhtes; |
| --- | --- |

54.

tunneb heameelt ühissätete määrust käsitlevate läbirääkimiste ja mitmeaastase finantsraamistiku lõpuleviimise kõrval kokkuleppe saavutamise üle ühtekuuluvuspoliitika õigusliku raamistiku suhtes;

| 55. | tunnistab mitmetasandilise juhtimise tähtsust ettevalmistamise etappides ja toob esile, et osa kõige paremal tasemel ettevalmistusi tugines olulisele piirkondliku ja kohaliku tasandi sidusrühmade vahelisele dialoogile; |
| --- | --- |

55.

tunnistab mitmetasandilise juhtimise tähtsust ettevalmistamise etappides ja toob esile, et osa kõige paremal tasemel ettevalmistusi tugines olulisele piirkondliku ja kohaliku tasandi sidusrühmade vahelisele dialoogile;

| 56. | toob esile komisjoni esitatud nõude liikmesriikidele ja piirkondadele püüda tagada, et koostatud partnerluslepingud ja rakenduskavad oleksid võimalikult kvaliteetsed; märgib, et eelnimetatuga edendatakse konkreetsetele eesmärkidele suunatud kvaliteetseid projektiettepanekuid, millega aidatakse tagada ELi-poolse rahastamise võimalikult suur mõju; |
| --- | --- |

56.

toob esile komisjoni esitatud nõude liikmesriikidele ja piirkondadele püüda tagada, et koostatud partnerluslepingud ja rakenduskavad oleksid võimalikult kvaliteetsed; märgib, et eelnimetatuga edendatakse konkreetsetele eesmärkidele suunatud kvaliteetseid projektiettepanekuid, millega aidatakse tagada ELi-poolse rahastamise võimalikult suur mõju;

| 57. | mõistab, et aktiivne ja teadlik riiklik ja piirkondlik haldusasutus, kes teeb komisjoniga koostööd, võib avaldada ettevalmistuste edendamisele positiivset mõju; soovitab seega tungivalt, et komisjon ning riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused vahetaksid pidevalt teavet, näiteks tulevaste rakendusaktide üksikasjade kohta; |
| --- | --- |

57.

mõistab, et aktiivne ja teadlik riiklik ja piirkondlik haldusasutus, kes teeb komisjoniga koostööd, võib avaldada ettevalmistuste edendamisele positiivset mõju; soovitab seega tungivalt, et komisjon ning riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused vahetaksid pidevalt teavet, näiteks tulevaste rakendusaktide üksikasjade kohta;

| 58. | soovitab liikmesriikidel, kelle tegevuses esineb suuri viivitusi, järgida rangelt komisjoni soovitusi; rõhutab asjaolu, et komisjon peaks suurendama oma toetust tagamaks, et nende liikmesriikide partnerluslepingute ja rakenduskavade üle võimalikult kiiresti kokku lepitakse; märgib seetõttu, et liikmesriikide edusammude läbivaatamine ettevalmistusetapi ajal aitaks vähendada viivitusi; samuti märgib, et rakendamisetapis võiks komisjon aidata neid liikmesriike, kes on protsessis maha jäämas; |
| --- | --- |

58.

soovitab liikmesriikidel, kelle tegevuses esineb suuri viivitusi, järgida rangelt komisjoni soovitusi; rõhutab asjaolu, et komisjon peaks suurendama oma toetust tagamaks, et nende liikmesriikide partnerluslepingute ja rakenduskavade üle võimalikult kiiresti kokku lepitakse; märgib seetõttu, et liikmesriikide edusammude läbivaatamine ettevalmistusetapi ajal aitaks vähendada viivitusi; samuti märgib, et rakendamisetapis võiks komisjon aidata neid liikmesriike, kes on protsessis maha jäämas;

o

o o

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele.

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(2)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 21.

(3)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 39.

(4)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 27.

(5)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 41.

(6)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 23.

(7)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 22.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/64 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/64

---

P7_TA(2014)0016

Keskkonda sattunud plastijäätmete Euroopa strateegia

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon keskkonda sattunud plastijäätmete Euroopa strateegia kohta (2013/2113(INI))

(2016/C 482/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (jäätmete raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (jäätmete raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. septembri 1996. aasta direktiivi 96/59/EÜ polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide (PCB/PCT) kõrvaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. septembri 1996. aasta direktiivi 96/59/EÜ polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide (PCB/PCT) kõrvaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiivi 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiivi 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (pakendidirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (pakendidirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2012. aasta teatist „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2012. aasta teatist „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus“ (COM(2012)0060),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus“ (COM(2011)0021) ning Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni ressursitõhusa Euroopa kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus“ (COM(2011)0021) ning Euroopa Parlamendi 24. mai 2012. aasta resolutsiooni ressursitõhusa Euroopa kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020“ (COM(2011)0244) ja Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020“ (COM(2011)0244) ja Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020“ (3),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut keskkonda sattunud plastijäätmeid käsitleva Euroopa strateegia kohta (COM(2013)0123), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut keskkonda sattunud plastijäätmeid käsitleva Euroopa strateegia kohta (COM(2013)0123),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0453/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0453/2013),

| A. | arvestades, et plastijäätmeid ei käsitleta ELi õigusaktides eraldi, vaid hoolimata nende eripäradest üldise jäätmevoo osana; arvestades, et selliseid jäätmeid ei tohiks enam käsitleda pelgalt prügina, vaid pigem ressursina; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et plastijäätmeid ei käsitleta ELi õigusaktides eraldi, vaid hoolimata nende eripäradest üldise jäätmevoo osana; arvestades, et selliseid jäätmeid ei tohiks enam käsitleda pelgalt prügina, vaid pigem ressursina;

| B. | arvestades, et eri plastmaterjale on järjest rohkem ja nende kasutus suureneb, mille tagajärjel tekib rohkem jäätmeid ning suureneb kasutamine koos muude materjalide ja ühenditega; arvestades, et plasti koguneb suurtes koguses (hinnangute kohaselt on Atlandi ja Vaikses ookeanis kokku 80 miljonit tonni plasti) ja see püsib keskkonnas sadu aastaid, hävitades mereelustikku, kutsudes esile toksilisi reaktsioone ning eraldades ökosüsteemidesse ja seega ka toiduahelasse sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid aineid, kantserogeenseid, mutageenseid või reproduktiivtoksilisi aineid, nanoosakesi ja püsivaid orgaanilisi saasteaineid; arvestades, et ELi turule lasti ainuüksi 2010. aastal 95,5 miljardit kilekotti, millest enamik oli ettenähtud kasutamiseks vaid ühe korra, kuigi paljudes riikides on nende kasutamine piiratud või keelatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eri plastmaterjale on järjest rohkem ja nende kasutus suureneb, mille tagajärjel tekib rohkem jäätmeid ning suureneb kasutamine koos muude materjalide ja ühenditega; arvestades, et plasti koguneb suurtes koguses (hinnangute kohaselt on Atlandi ja Vaikses ookeanis kokku 80 miljonit tonni plasti) ja see püsib keskkonnas sadu aastaid, hävitades mereelustikku, kutsudes esile toksilisi reaktsioone ning eraldades ökosüsteemidesse ja seega ka toiduahelasse sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid aineid, kantserogeenseid, mutageenseid või reproduktiivtoksilisi aineid, nanoosakesi ja püsivaid orgaanilisi saasteaineid; arvestades, et ELi turule lasti ainuüksi 2010. aastal 95,5 miljardit kilekotti, millest enamik oli ettenähtud kasutamiseks vaid ühe korra, kuigi paljudes riikides on nende kasutamine piiratud või keelatud;

| C. | arvestades, et ELi jäätmealaste õigusaktide puudulik rakendamine ja jõustamine liikmesriikides, asjakohaste eesmärkide ja hinnamehhanismide puudumine, ebapiisav sisenõudlus ringlussevõetud materjalide järele, plastijäätmete ebaseaduslik ladestamine, ebaseaduslik eksport ja nõuetele mittevastav ladustamine, käitlemine ja transport on tekitanud inimeste tervisele ja keskkonnale, sh mereelustikule olulist kahju ning on suurendanud jäätmete eksportimist, mille tagajärjeks on materjalide ja töökohtade kadumine ELis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi jäätmealaste õigusaktide puudulik rakendamine ja jõustamine liikmesriikides, asjakohaste eesmärkide ja hinnamehhanismide puudumine, ebapiisav sisenõudlus ringlussevõetud materjalide järele, plastijäätmete ebaseaduslik ladestamine, ebaseaduslik eksport ja nõuetele mittevastav ladustamine, käitlemine ja transport on tekitanud inimeste tervisele ja keskkonnale, sh mereelustikule olulist kahju ning on suurendanud jäätmete eksportimist, mille tagajärjeks on materjalide ja töökohtade kadumine ELis;

| D. | arvestades, et plastijäätmete prügilasse ladestamise keelustamine ei taga iseenesest toorainete soovitud taaskasutamist, kui asjaomased kogused suunatakse hoopis põletusahjudesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et plastijäätmete prügilasse ladestamise keelustamine ei taga iseenesest toorainete soovitud taaskasutamist, kui asjaomased kogused suunatakse hoopis põletusahjudesse;

| E. | arvestades, et plastijäätmete puhul tuleks keskenduda nende ennetamisele ja vähendamisele, ergutades tootjaid valima toodete kavandamisel alternatiivseid ja säästvamaid materjale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et plastijäätmete puhul tuleks keskenduda nende ennetamisele ja vähendamisele, ergutades tootjaid valima toodete kavandamisel alternatiivseid ja säästvamaid materjale;

| F. | arvestades, et plasttoodete ökoinnovatsioon ja disain on Euroopa konkurentsivõime seisukohalt üliolulised, aidates tööstusel kohaneda ressursside kõrgete hindade ja materjalide nappusega ning arendada peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid jätkusuutliku ühiskonna huvides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et plasttoodete ökoinnovatsioon ja disain on Euroopa konkurentsivõime seisukohalt üliolulised, aidates tööstusel kohaneda ressursside kõrgete hindade ja materjalide nappusega ning arendada peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid jätkusuutliku ühiskonna huvides;

| G. | arvestades, et ELile tooks kasu uued töökohad ja kasv tänu jõulisele püüdele saavutada suurema ringlussevõtu kaudu tasakaalustatud, ressursitõhus, mürgivaba, „hällist hällini“ ringmajandus, mille aluseks on idee käsitleda tavajäätmeid toorainena; arvestades, et plastijäätmete ringlussevõtu majanduslik potentsiaal on praegu palju suurem kui 33 %, mis on saavutatud plastpakendite jäätmete osas, ja 25 %, mis on saavutatud kõigi plastijäätmete peale kokku, ja kõrge ringlussevõtu määr võib aidata toorainepuuduse korral; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELile tooks kasu uued töökohad ja kasv tänu jõulisele püüdele saavutada suurema ringlussevõtu kaudu tasakaalustatud, ressursitõhus, mürgivaba, „hällist hällini“ ringmajandus, mille aluseks on idee käsitleda tavajäätmeid toorainena; arvestades, et plastijäätmete ringlussevõtu majanduslik potentsiaal on praegu palju suurem kui 33 %, mis on saavutatud plastpakendite jäätmete osas, ja 25 %, mis on saavutatud kõigi plastijäätmete peale kokku, ja kõrge ringlussevõtu määr võib aidata toorainepuuduse korral;

| H. | arvestades, et plastitööstus annab ELis tööd ligikaudu 1,6 miljonile inimesele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et plastitööstus annab ELis tööd ligikaudu 1,6 miljonile inimesele;

| I. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ nõuab arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ nõuab arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni rohelise raamatu üle ning tunnistab vajadust konkreetsete plastijäätmealaste meetmete järele ELi õigusaktides ja olemasolevate jäätmealaste õigusaktide ühtlasema, järjepidevama ja rangema rakendamise ning jõustamise järele, eelkõige seoses jäätmehierarhiaga: vältimine, korduskasutamine, ringlussevõtt ja taaskasutamine, ning eelkõige nendes liikmesriikides, mis ei ole veel saavutanud olemasolevaid ringlussevõtu eesmärke; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni rohelise raamatu üle ning tunnistab vajadust konkreetsete plastijäätmealaste meetmete järele ELi õigusaktides ja olemasolevate jäätmealaste õigusaktide ühtlasema, järjepidevama ja rangema rakendamise ning jõustamise järele, eelkõige seoses jäätmehierarhiaga: vältimine, korduskasutamine, ringlussevõtt ja taaskasutamine, ning eelkõige nendes liikmesriikides, mis ei ole veel saavutanud olemasolevaid ringlussevõtu eesmärke;

| 2. | on seisukohal, et tõhusat jäätmekäitlust võiks alustada strateegilisest kavandamisest; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et tõhusat jäätmekäitlust võiks alustada strateegilisest kavandamisest;

| 3. | rõhutab, et EÜ jäätmevoogude ja ringmajanduse käsitlemise terviklikumaks muutmiseks praeguse õigusliku sobivuskontrolli raames ja arvestades, et umbes 40 % plastijäätmetest pärineb pakenditest ja peamiselt ühekordsetest toodetest ja samas reguleerib konkreetselt plastijäätmete kogumist üksnes pakendidirektiiv, on vaja kiiremas korras nimetatud direktiivi muuta ja kavandada plastijäätmenormid, mis lähevad toote-eeskirjadest ja -standarditest kaugemale; on seisukohal, et komisjon peaks sel eesmärgil ja oma tulevaste ettepanekute väljatöötamisel silmas pidama, et plastijäätmed ei ole homogeenne materjal, vaid tegelikult koosnevad sellised jäätmevood erinevatest materjalidest, lisaainetest ja eri liiki plastiühenditest, mis vajavad erinevat käitlemist; märgib aga, et kuigi plastpakend aitab kaasa toodete kvaliteedi säilitamisele ja kõlblikkusaja pikendamisele, ei ole see alati toote säilitamiseks vajalik; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et EÜ jäätmevoogude ja ringmajanduse käsitlemise terviklikumaks muutmiseks praeguse õigusliku sobivuskontrolli raames ja arvestades, et umbes 40 % plastijäätmetest pärineb pakenditest ja peamiselt ühekordsetest toodetest ja samas reguleerib konkreetselt plastijäätmete kogumist üksnes pakendidirektiiv, on vaja kiiremas korras nimetatud direktiivi muuta ja kavandada plastijäätmenormid, mis lähevad toote-eeskirjadest ja -standarditest kaugemale; on seisukohal, et komisjon peaks sel eesmärgil ja oma tulevaste ettepanekute väljatöötamisel silmas pidama, et plastijäätmed ei ole homogeenne materjal, vaid tegelikult koosnevad sellised jäätmevood erinevatest materjalidest, lisaainetest ja eri liiki plastiühenditest, mis vajavad erinevat käitlemist; märgib aga, et kuigi plastpakend aitab kaasa toodete kvaliteedi säilitamisele ja kõlblikkusaja pikendamisele, ei ole see alati toote säilitamiseks vajalik;

| 4. | rõhutab, et plastijäätmetealaste ELi õigusaktide esmane eesmärk peaks olema vähendamine ja seetõttu tuleks need õigusaktid läbi vaadata, et lisada neisse:






  — | konkreetsed siduvad eesmärgid eri plastijäätmete (näiteks elektroonikaromud, romusõidukid, pakendid, põllumajandusjäätmed, ehitusjäätmed) kogumiseks, sortimiseks (mis võiks jõuda 80 %-ni, st väga kõrge tasemeni) ja ringlussevõtmiseks ning kohustuslikud ringlussevõetavuse kriteeriumid (millega selgitatakse mehaanilise/orgaanilise ringlussevõtu ning taaskasutamise/põletamise vahet); tuleks püüelda järkjärgulise ja ambitsioonika eesmärgi poole, et aastaks 2020 ei sisaldaks ringlussevõetud plast enam mingeid ohtlikke lisaaineid, mille kasutamine ei ole uute toodete puhul enam lubatud; teatavad liikmesriigid vajavad Euroopa tasandil kehtestatud eesmärkide täitmiseks üleminekuperioodi; |
| --- | --- | --- |

4.

rõhutab, et plastijäätmetealaste ELi õigusaktide esmane eesmärk peaks olema vähendamine ja seetõttu tuleks need õigusaktid läbi vaadata, et lisada neisse:

—

konkreetsed siduvad eesmärgid eri plastijäätmete (näiteks elektroonikaromud, romusõidukid, pakendid, põllumajandusjäätmed, ehitusjäätmed) kogumiseks, sortimiseks (mis võiks jõuda 80 %-ni, st väga kõrge tasemeni) ja ringlussevõtmiseks ning kohustuslikud ringlussevõetavuse kriteeriumid (millega selgitatakse mehaanilise/orgaanilise ringlussevõtu ning taaskasutamise/põletamise vahet); tuleks püüelda järkjärgulise ja ambitsioonika eesmärgi poole, et aastaks 2020 ei sisaldaks ringlussevõetud plast enam mingeid ohtlikke lisaaineid, mille kasutamine ei ole uute toodete puhul enam lubatud; teatavad liikmesriigid vajavad Euroopa tasandil kehtestatud eesmärkide täitmiseks üleminekuperioodi;

| — | kogumise, sortimise ja üldise jäätmekäitluse kriteeriumide ühtlustamine kogu ELis, et luua kooskõlas jäätmehierarhiaga võrdsed konkurentsitingimused, sh ringlussevõtu tehniliste, regulatiivsete, administratiivsete ja majanduslike takistuste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

—

kogumise, sortimise ja üldise jäätmekäitluse kriteeriumide ühtlustamine kogu ELis, et luua kooskõlas jäätmehierarhiaga võrdsed konkurentsitingimused, sh ringlussevõtu tehniliste, regulatiivsete, administratiivsete ja majanduslike takistuste kõrvaldamine;

| — | materjalide konkreetne märgistamine, mille abil teavitada tarbijaid toodete mehaanilisest või orgaanilisest ringlussevõtust ja anda neile teavet selle kohta, kuidas sortimist ja ringlussevõttu suurendada; ja |
| --- | --- |

—

materjalide konkreetne märgistamine, mille abil teavitada tarbijaid toodete mehaanilisest või orgaanilisest ringlussevõtust ja anda neile teavet selle kohta, kuidas sortimist ja ringlussevõttu suurendada; ja

| — | kriteeriumid ühekordsete ja lühikese kasutuseaga plasttoodete asendamiseks korduskasutatavate ja vastupidavamate materjalidega; |
| --- | --- |

—

kriteeriumid ühekordsete ja lühikese kasutuseaga plasttoodete asendamiseks korduskasutatavate ja vastupidavamate materjalidega;

| 5. | nõustub, et plastijäätmeid peaks käsitlema väärtusliku ressursina, edendades nende korduskasutamist, ringlussevõttu ja taaskasutamist ning võimaldades asjakohase turukeskkonna loomist; palub komisjonil esitada 2014. aastaks ettepanekud selle kohta, kuidas lõpetada 2020. aastaks järk-järgult ringlussevõtuks või taaskasutuseks sobivate jäätmete prügilasse ladustamine, ilma et selle tulemusena eelistataks jäätmete energiakasutuse võimalust ringlussevõtule, ja tagada keskkonnatõhususe kriteeriumide kohaldamine kõigi käitlusviiside puhul; on seisukohal, et lisaks eespool nimetatud ringlussevõtu eesmärkidele on seega oluline kehtestada ka asjakohased meetmed ringlussevõetavate, kompostitavate ja biolagunevate plastide põletamise ärahoidmiseks, et optimeerida jäätmehierarhiat, järgides iga plastitüübi olelusringi; juhib tähelepanu sellele, et see pööraks ümber ka senise jätkusuutmatu kalduvuse eelistada uusi tooteid kallimatele korduskasutatavatele toodetele; rõhutab, et toodete ringlussevõetavust ja taaskasutatavust tuleks arvesse võtta juba väljatöötamisetapis; kutsub seetõttu komisjoni üles kavandama toodete väljatöötamisega seotud meetmeid, mis parandavad toodete üldist keskkonnamõju, hoiavad ära liigse jäätmetekke ja edendavad ringlussevõtuturge; on seisukohal, et plasttooted tuleks igal juhul välja töötada selliselt, et need peaksid võimalikult kaua vastu, võttes arvesse kogu toote kasutusiga; juhib tähelepanu sellele, et sellega seoses peaks komisjon plastijäätmetealaste uute õigusaktide raames kaaluma suurema kontrolli kehtestamist prügilasse jõudvate jäätmete üle kuni aastani 2020 ja kontrolli suurendamist põletamiskohtades; |
| --- | --- |

5.

nõustub, et plastijäätmeid peaks käsitlema väärtusliku ressursina, edendades nende korduskasutamist, ringlussevõttu ja taaskasutamist ning võimaldades asjakohase turukeskkonna loomist; palub komisjonil esitada 2014. aastaks ettepanekud selle kohta, kuidas lõpetada 2020. aastaks järk-järgult ringlussevõtuks või taaskasutuseks sobivate jäätmete prügilasse ladustamine, ilma et selle tulemusena eelistataks jäätmete energiakasutuse võimalust ringlussevõtule, ja tagada keskkonnatõhususe kriteeriumide kohaldamine kõigi käitlusviiside puhul; on seisukohal, et lisaks eespool nimetatud ringlussevõtu eesmärkidele on seega oluline kehtestada ka asjakohased meetmed ringlussevõetavate, kompostitavate ja biolagunevate plastide põletamise ärahoidmiseks, et optimeerida jäätmehierarhiat, järgides iga plastitüübi olelusringi; juhib tähelepanu sellele, et see pööraks ümber ka senise jätkusuutmatu kalduvuse eelistada uusi tooteid kallimatele korduskasutatavatele toodetele; rõhutab, et toodete ringlussevõetavust ja taaskasutatavust tuleks arvesse võtta juba väljatöötamisetapis; kutsub seetõttu komisjoni üles kavandama toodete väljatöötamisega seotud meetmeid, mis parandavad toodete üldist keskkonnamõju, hoiavad ära liigse jäätmetekke ja edendavad ringlussevõtuturge; on seisukohal, et plasttooted tuleks igal juhul välja töötada selliselt, et need peaksid võimalikult kaua vastu, võttes arvesse kogu toote kasutusiga; juhib tähelepanu sellele, et sellega seoses peaks komisjon plastijäätmetealaste uute õigusaktide raames kaaluma suurema kontrolli kehtestamist prügilasse jõudvate jäätmete üle kuni aastani 2020 ja kontrolli suurendamist põletamiskohtades;

| 6. | nõuab, et plastijäätmeid kasutataks energia tootmiseks üksnes siis, kui kõik ülejäänud võimalused on ammendunud, ning tingimusel, et kasutatav tehnoloogia sisaldab asjakohaseid puhastussüsteeme, et vältida kahju tekitamist keskkonnale ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et plastijäätmeid kasutataks energia tootmiseks üksnes siis, kui kõik ülejäänud võimalused on ammendunud, ning tingimusel, et kasutatav tehnoloogia sisaldab asjakohaseid puhastussüsteeme, et vältida kahju tekitamist keskkonnale ja inimeste tervisele;

| 7. | on veendunud, et kõige ohtlikumad plastid – need, mis on teaduslike tõendite põhjal osutunud tervisele ja keskkonnale kõige kahjulikumaks (näiteks mikroplastid ja oksüdantide toimel biolagunevad plastid) ning raskemetalle ja muid aineid sisaldavad plastid, mis võivad ringlussevõtuprotsessi samuti keerulisemaks muuta – tuleks turult järk-järgult välja tõrjuda või lausa keelustada niipea kui võimalik enne 2020. aastat, et kujundada välja turg korduskasutatud ja ringlusse võetud materjalide jaoks, ja on seisukohal, et neid tuleks viivitamata hakata üksteisest eraldi koguma; on sellega seoses seisukohal, et tuleks toetada ohtlike plastmaterjalide ja lisaainete asendamist ja seda muu hulgas ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivis sisalduva piiratud ainete nimekirja täiendamise kaudu; on ühtlasi seisukohal, et nii, nagu enamik Euroopa kodanikke ja tarbijaid on nõudnud (4), tuleks ühekordsete kilekottide kasutamist järsult vähendada ja võimaluse korral tuleks nende kasutamisest täielikult loobuda, ja et jäätmetekke ennetamiseks tuleks võtta tõhusamaid meetmeid liigse tarbimise ja ühekordsete toodete vastutustundetu kõrvaldamise vältimiseks; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et kõige ohtlikumad plastid – need, mis on teaduslike tõendite põhjal osutunud tervisele ja keskkonnale kõige kahjulikumaks (näiteks mikroplastid ja oksüdantide toimel biolagunevad plastid) ning raskemetalle ja muid aineid sisaldavad plastid, mis võivad ringlussevõtuprotsessi samuti keerulisemaks muuta – tuleks turult järk-järgult välja tõrjuda või lausa keelustada niipea kui võimalik enne 2020. aastat, et kujundada välja turg korduskasutatud ja ringlusse võetud materjalide jaoks, ja on seisukohal, et neid tuleks viivitamata hakata üksteisest eraldi koguma; on sellega seoses seisukohal, et tuleks toetada ohtlike plastmaterjalide ja lisaainete asendamist ja seda muu hulgas ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivis sisalduva piiratud ainete nimekirja täiendamise kaudu; on ühtlasi seisukohal, et nii, nagu enamik Euroopa kodanikke ja tarbijaid on nõudnud (4), tuleks ühekordsete kilekottide kasutamist järsult vähendada ja võimaluse korral tuleks nende kasutamisest täielikult loobuda, ja et jäätmetekke ennetamiseks tuleks võtta tõhusamaid meetmeid liigse tarbimise ja ühekordsete toodete vastutustundetu kõrvaldamise vältimiseks;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et maailmas, kus loodusvarasid, sh põllumaad on üha vähem, seisneb jätkusuutlikkus ressursside kasutamise vähendamises absoluutnäitajate poolest ja mitte pelgalt ühe asendamises teisega; rõhutab, et bioplasti, biolaguneva ja kompostitava plasti edendamiseks tuleks vastu võtta sobivad meetmed sellise eeldusega, et nende tootmine ei avalda negatiivset mõju inimestele ja loomadele mõeldud põllumajandustoodangule ega keskkonnale; rõhutab ühtlasi, et tuleb toetuda juba tunnustatud Euroopa standarditele (s.o CEN 13432), et tagada lagunevate, biolagunevate ja kompostitavate plasttoodete selgem eristamine ja anda selgemat teavet nende omaduste, ringlussevõetavuse ja potentsiaalse korduskasutuse kohta nii tarbijatele kui ka jäätmete töötlejatele ja käitlejatele; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et maailmas, kus loodusvarasid, sh põllumaad on üha vähem, seisneb jätkusuutlikkus ressursside kasutamise vähendamises absoluutnäitajate poolest ja mitte pelgalt ühe asendamises teisega; rõhutab, et bioplasti, biolaguneva ja kompostitava plasti edendamiseks tuleks vastu võtta sobivad meetmed sellise eeldusega, et nende tootmine ei avalda negatiivset mõju inimestele ja loomadele mõeldud põllumajandustoodangule ega keskkonnale; rõhutab ühtlasi, et tuleb toetuda juba tunnustatud Euroopa standarditele (s.o CEN 13432), et tagada lagunevate, biolagunevate ja kompostitavate plasttoodete selgem eristamine ja anda selgemat teavet nende omaduste, ringlussevõetavuse ja potentsiaalse korduskasutuse kohta nii tarbijatele kui ka jäätmete töötlejatele ja käitlejatele;

| 9. | nõuab rohkem avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja tehnoloogiatesse, mille eesmärk on säästvama plasti loomine (st tarbitakse vähem toorainet ja samal ajal tagatakse sama kvaliteet, taaskasutatavus ja ringlussevõetavus), eri tüüpide parem integratsioon tootmisprotsessides ja ümbertöötlemises, ilma et seejuures mõjutataks materjalide kvaliteeti; on seisukohal, et samuti on vaja uusi tehnoloogiaid ulatuslikumateks plasti biolagundamise protsessideks, jäätmesortimismeetoditeks, käitlemiseks ja mehaaniliseks ringlussevõtuks, ookeanidest kogutud plastide taaskasutamiseks, ökodisainiks ja arukateks pakenditeks; usub, et Horisont 2020 pakub võimalusi rahuldada neid olulisi ühiskonna vajadusi ning et kasu nii keskkonnale kui ka kodanikele on kaugeleulatuv, alates uute majandustegevuste (näiteks inimtööjõu abil toimuv kõrgetele standarditele vastav sortimine) loomisest kuni mereprahi ja terviseriskide vähendamiseni; rõhutab, et see avab eeskätt noorte jaoks võimalusi neid uute tegevusvaldkondade kaudu tööturule integreerida; juhib tähelepanu sellele, et jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide täieliku rakendamisega oleks võimalik säästa aastas 72 miljardit eurot, suurendada ELi jäätmekäitlus- ja ringlussevõtusektori aastakäivet 42 miljardi euro võrra ning luua 2020. aastaks üle 400 000 uue töökoha; rõhutab, et ka teised ELi fondid saavad anda olulise panuse kogumise ja ringlussevõtu taristu ülesehitamisse, kui nad lähtuvad järjekindlalt jäätmete raamdirektiivi jäätmehierarhiast; |
| --- | --- |

9.

nõuab rohkem avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja tehnoloogiatesse, mille eesmärk on säästvama plasti loomine (st tarbitakse vähem toorainet ja samal ajal tagatakse sama kvaliteet, taaskasutatavus ja ringlussevõetavus), eri tüüpide parem integratsioon tootmisprotsessides ja ümbertöötlemises, ilma et seejuures mõjutataks materjalide kvaliteeti; on seisukohal, et samuti on vaja uusi tehnoloogiaid ulatuslikumateks plasti biolagundamise protsessideks, jäätmesortimismeetoditeks, käitlemiseks ja mehaaniliseks ringlussevõtuks, ookeanidest kogutud plastide taaskasutamiseks, ökodisainiks ja arukateks pakenditeks; usub, et Horisont 2020 pakub võimalusi rahuldada neid olulisi ühiskonna vajadusi ning et kasu nii keskkonnale kui ka kodanikele on kaugeleulatuv, alates uute majandustegevuste (näiteks inimtööjõu abil toimuv kõrgetele standarditele vastav sortimine) loomisest kuni mereprahi ja terviseriskide vähendamiseni; rõhutab, et see avab eeskätt noorte jaoks võimalusi neid uute tegevusvaldkondade kaudu tööturule integreerida; juhib tähelepanu sellele, et jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide täieliku rakendamisega oleks võimalik säästa aastas 72 miljardit eurot, suurendada ELi jäätmekäitlus- ja ringlussevõtusektori aastakäivet 42 miljardi euro võrra ning luua 2020. aastaks üle 400 000 uue töökoha; rõhutab, et ka teised ELi fondid saavad anda olulise panuse kogumise ja ringlussevõtu taristu ülesehitamisse, kui nad lähtuvad järjekindlalt jäätmete raamdirektiivi jäätmehierarhiast;

| 10. | pooldab seetõttu selliste meetmete võtmist, mis edendavad plastide ringlussevõttu kui parimat lahendust keskkonnaalaste eesmärkide täitmiseks; kutsub üles kaasama enamatesse riigihankekonkurssidesse, sealhulgas Euroopa institutsioonide omadesse, selgeid nõudeid seoses plastijäätmete ringlussevõtmisega ja ringlussevõetud plasti kasutamise soodustamisega, kus see on võimalik; |
| --- | --- |

10.

pooldab seetõttu selliste meetmete võtmist, mis edendavad plastide ringlussevõttu kui parimat lahendust keskkonnaalaste eesmärkide täitmiseks; kutsub üles kaasama enamatesse riigihankekonkurssidesse, sealhulgas Euroopa institutsioonide omadesse, selgeid nõudeid seoses plastijäätmete ringlussevõtmisega ja ringlussevõetud plasti kasutamise soodustamisega, kus see on võimalik;

| 11. | on veendunud, et plastijäätmete ebaseadusliku ekspordiga ja prügilasse ladestamisega võitlemiseks peavad nii liikmesriigid kui ka komisjon astuma julgemaid samme, sealhulgas jäätmesaadetisi puudutavate ELi õigusaktide karmim jõustamine, samuti rangem järelevalve ja kontrolliskeemid sadamates ja kõikides jäätmekäitluskohtades, et tegeleda oletatavasti ebaseaduslike jäätmesaadetistega ja võidelda korduskasutamise alusel jäätmete eksportimise vastu (peamiselt romusõidukid ja elektroonikaromud), ja tagama, et eksportimine toimub üksnes nende kohtade kaudu, mis täidavad jäätmeveo määruse artiklis 49 sätestatud keskkonnaohutu jäätmekäitluse nõudeid; märgib, et tootja laiendatud vastutuse põhimõtte rakendamine ning tarbija teadlikkus mängivad olulist rolli ebaseadusliku ekspordi ennetamises ja plastijäätmete olulises vähendamises keskkonnas; on samuti veendunud, et EL peaks edendama sidusa jäätmekäitluse põhimõtet kõikvõimalikel rahvusvahelistel foorumitel, lepingutes ja asutustes; rõhutab, et EL peaks täitma juhtrolli ülemaailmses algatuses, mille eesmärgiks on mereprahi seire ja selle hulga märkimisväärne vähendamine ookeanides; samuti peab hädavajalikuks ligipääsu usaldusväärsetele, võrreldavatele andmetele jäätmevoogude, jäätmete Euroopasse sisse ja Euroopast välja vedamise, mahtude ja käitlussüsteemide kohta; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et plastijäätmete ebaseadusliku ekspordiga ja prügilasse ladestamisega võitlemiseks peavad nii liikmesriigid kui ka komisjon astuma julgemaid samme, sealhulgas jäätmesaadetisi puudutavate ELi õigusaktide karmim jõustamine, samuti rangem järelevalve ja kontrolliskeemid sadamates ja kõikides jäätmekäitluskohtades, et tegeleda oletatavasti ebaseaduslike jäätmesaadetistega ja võidelda korduskasutamise alusel jäätmete eksportimise vastu (peamiselt romusõidukid ja elektroonikaromud), ja tagama, et eksportimine toimub üksnes nende kohtade kaudu, mis täidavad jäätmeveo määruse artiklis 49 sätestatud keskkonnaohutu jäätmekäitluse nõudeid; märgib, et tootja laiendatud vastutuse põhimõtte rakendamine ning tarbija teadlikkus mängivad olulist rolli ebaseadusliku ekspordi ennetamises ja plastijäätmete olulises vähendamises keskkonnas; on samuti veendunud, et EL peaks edendama sidusa jäätmekäitluse põhimõtet kõikvõimalikel rahvusvahelistel foorumitel, lepingutes ja asutustes; rõhutab, et EL peaks täitma juhtrolli ülemaailmses algatuses, mille eesmärgiks on mereprahi seire ja selle hulga märkimisväärne vähendamine ookeanides; samuti peab hädavajalikuks ligipääsu usaldusväärsetele, võrreldavatele andmetele jäätmevoogude, jäätmete Euroopasse sisse ja Euroopast välja vedamise, mahtude ja käitlussüsteemide kohta;

| 12. | on seisukohal, et ringlussevõtu taristute rahastamine peaks olema tähtsam kui jäätmete ladestamise ja põletamise rahastamine, kuid selle puhul tuleks tingimata arvesse võtta iga kogukonna vajadusi; innustab Euroopa omavalitsusi ja kohalikke valitsusi, plastitööstust ning ringlussevõtu- ja jäätmekäitlussektorit tegema kõikvõimalikke pingutusi, et motiveerida kodanikke ja ettevõtteid omaks võtma ringmajanduse põhimõtet plastijäätmete valdkonnas, alustades laiapõhjalise aruteluga planeeritud iganemise kohta, edendades hõlpsat ja tõhusat eraldikogumist, taaskasutust ja ringlussevõttu ning luues nõuetekohaseid plastijäätmete kogumise punkte, eelkõige rannikualadel ja ohustatud keskkonnaga piirkondades, alustades esmajärjekorras piirkondadest, mille liikmesriigid on deklareerinud kaitsealade ja/või rahvusparkidena; samuti usub, et plastijäätmete käitlemise ühtlustamisele kogu Euroopas aitab kõige rohkem kaasa ühistes standardites ja tavades kokku leppimine; julgustab piirkondlikke omavalitsusi tegema integreeritud jäätmekäitluse kavandamisel koostööd, kui see on keskkonna ja majanduslikust seisukohast tasuv, ja edendama eelkõige põllumajandusjäätmete kogumiskeskuste loomist põllumajanduses tekkivate plastijäätmete (nt kasvuhooneplast) jaoks; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et ringlussevõtu taristute rahastamine peaks olema tähtsam kui jäätmete ladestamise ja põletamise rahastamine, kuid selle puhul tuleks tingimata arvesse võtta iga kogukonna vajadusi; innustab Euroopa omavalitsusi ja kohalikke valitsusi, plastitööstust ning ringlussevõtu- ja jäätmekäitlussektorit tegema kõikvõimalikke pingutusi, et motiveerida kodanikke ja ettevõtteid omaks võtma ringmajanduse põhimõtet plastijäätmete valdkonnas, alustades laiapõhjalise aruteluga planeeritud iganemise kohta, edendades hõlpsat ja tõhusat eraldikogumist, taaskasutust ja ringlussevõttu ning luues nõuetekohaseid plastijäätmete kogumise punkte, eelkõige rannikualadel ja ohustatud keskkonnaga piirkondades, alustades esmajärjekorras piirkondadest, mille liikmesriigid on deklareerinud kaitsealade ja/või rahvusparkidena; samuti usub, et plastijäätmete käitlemise ühtlustamisele kogu Euroopas aitab kõige rohkem kaasa ühistes standardites ja tavades kokku leppimine; julgustab piirkondlikke omavalitsusi tegema integreeritud jäätmekäitluse kavandamisel koostööd, kui see on keskkonna ja majanduslikust seisukohast tasuv, ja edendama eelkõige põllumajandusjäätmete kogumiskeskuste loomist põllumajanduses tekkivate plastijäätmete (nt kasvuhooneplast) jaoks;

| 13. | pooldab teadlikkuse suurendamisega seoses konkreetseid meetmeid ja kampaaniaid, nagu Euroopa plastijäätmete päeva tähistamine, mil kodanikud saavad tagastada mis tahes mahus plastijäätmeid määratud punktidesse, näiteks sobiva rahalise hüvitise eest, sest see annab võimaluse tagada ringlussevõetava plasti varu ja tõsta avalikkuse teadlikkust ringlussevõtmisest ja ressursitõhususest; on seisukohal, et see sündmus võiks hõlmata ka kogukonna koristustegevust (näiteks rannas) sümboolse panusena plastijäätmete tekitatud reostuse ohjamisse; kutsub üles kooskõlastama sedalaadi üritust selliste kampaaniatega nagu „Teeme ära“, Euroopa jäätmetekke vähendamise nädal ja tulevane „Euroopa koristuspäev“; tervitab komisjoni pilootprojekti MARELIT, mille eesmärgiks on kõrvaldada merepraht Euroopa neljast piirkondlikust merest ja vähendada meres oleva plastiprahi keskkonna-, tervise-, majanduslikku ja sotsiaalset mõju; soovitab komisjonil hoogustada oma dialoogi kolmandate riikidega (näiteks nendega, kellel on Mustas meres territoriaalveed), et meres oleva plastiprahi probleemi tõhusamalt käsitleda; |
| --- | --- |

13.

pooldab teadlikkuse suurendamisega seoses konkreetseid meetmeid ja kampaaniaid, nagu Euroopa plastijäätmete päeva tähistamine, mil kodanikud saavad tagastada mis tahes mahus plastijäätmeid määratud punktidesse, näiteks sobiva rahalise hüvitise eest, sest see annab võimaluse tagada ringlussevõetava plasti varu ja tõsta avalikkuse teadlikkust ringlussevõtmisest ja ressursitõhususest; on seisukohal, et see sündmus võiks hõlmata ka kogukonna koristustegevust (näiteks rannas) sümboolse panusena plastijäätmete tekitatud reostuse ohjamisse; kutsub üles kooskõlastama sedalaadi üritust selliste kampaaniatega nagu „Teeme ära“, Euroopa jäätmetekke vähendamise nädal ja tulevane „Euroopa koristuspäev“; tervitab komisjoni pilootprojekti MARELIT, mille eesmärgiks on kõrvaldada merepraht Euroopa neljast piirkondlikust merest ja vähendada meres oleva plastiprahi keskkonna-, tervise-, majanduslikku ja sotsiaalset mõju; soovitab komisjonil hoogustada oma dialoogi kolmandate riikidega (näiteks nendega, kellel on Mustas meres territoriaalveed), et meres oleva plastiprahi probleemi tõhusamalt käsitleda;

| 14. | rõhutab, et uutele ELi tasandi keskkonnapoliitika, ökoinnovatsiooni, jäätmekäitluse ja biomajanduse alastele algatustele peaks eelnema usaldusväärne mõjuhinnang muu hulgas sotsiaalsete tagajärgede ja tööturu võimaluste kohta, milles käsitletaks eelkõige töökohtade loomise potentsiaali ning keskkonnasäästlike töökohtade loomiseks vajaliku alus- ja kutseõppe tarvidust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et uutele ELi tasandi keskkonnapoliitika, ökoinnovatsiooni, jäätmekäitluse ja biomajanduse alastele algatustele peaks eelnema usaldusväärne mõjuhinnang muu hulgas sotsiaalsete tagajärgede ja tööturu võimaluste kohta, milles käsitletaks eelkõige töökohtade loomise potentsiaali ning keskkonnasäästlike töökohtade loomiseks vajaliku alus- ja kutseõppe tarvidust;

| 15. | tuletab meelde, et liikmesriigid peaksid keskkonna- ja majanduslikke aspekte ühitades toetama algatusi, mis lihtsustavad suurima inimväärse tööhõive potentsiaaliga valdkondade arengut ja eriti neid, mis aitavad kaasa majanduse jätkusuutlikumaks muutmisel ja jätkusuutlike kvaliteetsete töökohtade loomisel vähem ressursimahukas majanduses kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“; palub kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel viia avalike teenuste osutamist käsitlevad sätted kooskõlla keskkonnaalaste eesmärkide ja püüdlustega, et saavutada mitu eesmärki korraga ning ergutada seega keskkonnasäästlike töökohtade loomist; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et liikmesriigid peaksid keskkonna- ja majanduslikke aspekte ühitades toetama algatusi, mis lihtsustavad suurima inimväärse tööhõive potentsiaaliga valdkondade arengut ja eriti neid, mis aitavad kaasa majanduse jätkusuutlikumaks muutmisel ja jätkusuutlike kvaliteetsete töökohtade loomisel vähem ressursimahukas majanduses kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“; palub kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel viia avalike teenuste osutamist käsitlevad sätted kooskõlla keskkonnaalaste eesmärkide ja püüdlustega, et saavutada mitu eesmärki korraga ning ergutada seega keskkonnasäästlike töökohtade loomist;

| 16. | on seisukohal, et esmajärjekorras tuleb kindlaks teha tööturu tulevased vajadused ja vajaminevad oskused; rõhutab vajadust strateegiate järele, mis võimaldavad viia töötajate oskused vastavusse tööturu tulevaste vajadustega; rõhutab sellega seoses, et vähem ressursimahukale majandusele üleminekuga seotud probleemide lahendamiseks on vaja sobival tasemel väljaõpet ja oskusi, et tagada ökoinnovatsiooni elujõuline arenemine ja jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide nõuetekohane rakendamine; soovitab liikmesriikidel kaasata ringmajanduse mudel oma kutseõppe kavadesse; märgib, et koolitus võib parandada ringlussevõtu sektori töökohtade üldist staatust ning aidata parandada töötajate töökohal hoidmist ning tervise- ja ohutusnõuete täitmist; tuletab sellega seoses meelde, et Euroopa Sotsiaalfond võib kutseõpet ja väljaõpet töökohal edendades aidata kooskõlas 2013. aasta veebruaris komisjoni esitatud sotsiaalsete investeeringute paketiga rahuldada nõudlust jätkusuutlike kvaliteetsete töökohtade järele vähem ressursimahukas majanduses; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et esmajärjekorras tuleb kindlaks teha tööturu tulevased vajadused ja vajaminevad oskused; rõhutab vajadust strateegiate järele, mis võimaldavad viia töötajate oskused vastavusse tööturu tulevaste vajadustega; rõhutab sellega seoses, et vähem ressursimahukale majandusele üleminekuga seotud probleemide lahendamiseks on vaja sobival tasemel väljaõpet ja oskusi, et tagada ökoinnovatsiooni elujõuline arenemine ja jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide nõuetekohane rakendamine; soovitab liikmesriikidel kaasata ringmajanduse mudel oma kutseõppe kavadesse; märgib, et koolitus võib parandada ringlussevõtu sektori töökohtade üldist staatust ning aidata parandada töötajate töökohal hoidmist ning tervise- ja ohutusnõuete täitmist; tuletab sellega seoses meelde, et Euroopa Sotsiaalfond võib kutseõpet ja väljaõpet töökohal edendades aidata kooskõlas 2013. aasta veebruaris komisjoni esitatud sotsiaalsete investeeringute paketiga rahuldada nõudlust jätkusuutlike kvaliteetsete töökohtade järele vähem ressursimahukas majanduses;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 21.

(2)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 59.

(3)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 99.

(4)  Konsulteerimine teemal, kuidas vähendada kilekottide kasutamist ja parandada direktiivis 94/62/EÜ (pakendite ja pakendijäätmete kohta) sätestatud biolagundatavuse nõudeid ja suurendada tarbijate teadlikkust biolagunevate pakendite kohta – statistika: http://ec.europa.eu/environment/waste/packaging/pdf/statistics_consultation.xls

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/70

---

P7_TA(2014)0017

Piirkondlik märgistus

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioon piirkondliku märgistuse ja parimate tavade kohta maapiirkondade majanduses (2013/2098(INI))

(2016/C 482/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid, milles kehtestatakse eesmärgiks majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus ja määratletakse struktuursed rahastamisvahendid selle saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid, milles kehtestatakse eesmärgiks majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus ja määratletakse struktuursed rahastamisvahendid selle saavutamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 39, milles kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 39, milles kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (1). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (1).

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (2). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (2).

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0456/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0456/2013),

| A. | arvestades, et territoriaalse arengu määratlus on muutunud viimastel aastatel järjest olulisemaks, eelkõige tänu otsesema viite lisamisele Lissaboni lepingusse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et territoriaalse arengu määratlus on muutunud viimastel aastatel järjest olulisemaks, eelkõige tänu otsesema viite lisamisele Lissaboni lepingusse;

| B. | arvestades, et Euroopa maaelu arengu poliitikat, mis on ÜPP teine sammas, tunnustati ametlikult seoses Agenda 2000 reformiga; arvestades, et see reform andis maaelu arengu poliitikale staatuse, mis läheb sotsiaal- ja struktuuripoliitikast, mida rakendatakse üksnes põllumajandusturgude poliitika täiendusena, kaugemale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa maaelu arengu poliitikat, mis on ÜPP teine sammas, tunnustati ametlikult seoses Agenda 2000 reformiga; arvestades, et see reform andis maaelu arengu poliitikale staatuse, mis läheb sotsiaal- ja struktuuripoliitikast, mida rakendatakse üksnes põllumajandusturgude poliitika täiendusena, kaugemale;

| C. | arvestades, et regionaalpoliitika tulevases raammääruses kutsutakse liikmesriike üles võtma kasutusele integreeritud planeerimist ja kavandamist, mis tagaks suurema sidususe Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (ja Euroopa Kalandusfondi) mitmeaastaste programmide vahel tänu ühisele strateegilisele raamistikule, mis väldiks topeltrahastamist ja topeltalgatusi ja mille eesmärgiks on saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid ning mis kehtestati liikmesriikide poolt majandus- ja sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega koostöös koostatud partnerluslepingus; arvestades, et sellest tulenevalt tuleb territooriumide, eelkõige maapiirkondade arengut soodustavad meetmed ja algatused kaasata üldisesse ja valdkonnaülesesse käsitusse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et regionaalpoliitika tulevases raammääruses kutsutakse liikmesriike üles võtma kasutusele integreeritud planeerimist ja kavandamist, mis tagaks suurema sidususe Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (ja Euroopa Kalandusfondi) mitmeaastaste programmide vahel tänu ühisele strateegilisele raamistikule, mis väldiks topeltrahastamist ja topeltalgatusi ja mille eesmärgiks on saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid ning mis kehtestati liikmesriikide poolt majandus- ja sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna esindajatega koostöös koostatud partnerluslepingus; arvestades, et sellest tulenevalt tuleb territooriumide, eelkõige maapiirkondade arengut soodustavad meetmed ja algatused kaasata üldisesse ja valdkonnaülesesse käsitusse;

| D. | arvestades, et linnade ja maapiirkondade vaheline piir muutub üha hägusamaks ning linnalähedane põllumajandus on üha enam levinud; arvestades, et on väga oluline, et lisaks maaelu arengu poliitikale oleks ka piirkondlik poliitika rohkem maapiirkondadele suunatud, et toetada uuenduslike ja struktuuriprojektide läbiviimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et linnade ja maapiirkondade vaheline piir muutub üha hägusamaks ning linnalähedane põllumajandus on üha enam levinud; arvestades, et on väga oluline, et lisaks maaelu arengu poliitikale oleks ka piirkondlik poliitika rohkem maapiirkondadele suunatud, et toetada uuenduslike ja struktuuriprojektide läbiviimist;

| E. | arvestades, et kehtivas maaelu arengu määruses liikmesriikide käsutusse antud maaelu arengu rahalised vahendid annavad liikmesriikidele ja nende piirkondadele palju arenguvõimalusi, ning arvestades, et praegustes maaelu arengu programmides ei ole neid võimalusi eelarvevahendite nappuse tõttu piisaval määral ära kasutatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kehtivas maaelu arengu määruses liikmesriikide käsutusse antud maaelu arengu rahalised vahendid annavad liikmesriikidele ja nende piirkondadele palju arenguvõimalusi, ning arvestades, et praegustes maaelu arengu programmides ei ole neid võimalusi eelarvevahendite nappuse tõttu piisaval määral ära kasutatud;

| F. | arvestades, et maaelu arengu määrusega programmiperioodi 2014–2020 kohta laiendatakse liikmesriikidele pakutavaid meetmeid, mille näiteks on meetmed kvaliteetsete toiduainete tootmise toetamiseks, meede territoriaalsete sidusrühmade vahelise koostöö toetamiseks, et kasutada kvaliteetsete kaupade ja teenuste pakkumise kaudu täielikult ära kõiki ressursse, tootjaorganisatsioonide tugevdamine ning meetmed innovatsiooni ja majandustegevuse mitmekesistamise tagamiseks maapiirkondades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maaelu arengu määrusega programmiperioodi 2014–2020 kohta laiendatakse liikmesriikidele pakutavaid meetmeid, mille näiteks on meetmed kvaliteetsete toiduainete tootmise toetamiseks, meede territoriaalsete sidusrühmade vahelise koostöö toetamiseks, et kasutada kvaliteetsete kaupade ja teenuste pakkumise kaudu täielikult ära kõiki ressursse, tootjaorganisatsioonide tugevdamine ning meetmed innovatsiooni ja majandustegevuse mitmekesistamise tagamiseks maapiirkondades;

| G. | arvestades, et toormetootjate parem integreerimine toiduahelasse kvaliteedikavade, kohalike turgude edendamise ja lühikeste tarneahelate kaudu kinnitati ajavahemikuks 2014–2020 maaelu arengu valdkonna prioriteediks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et toormetootjate parem integreerimine toiduahelasse kvaliteedikavade, kohalike turgude edendamise ja lühikeste tarneahelate kaudu kinnitati ajavahemikuks 2014–2020 maaelu arengu valdkonna prioriteediks;

| H. | arvestades, et maaelu arenguga seoses vastab LEADERi käsitus kõige paremini eri osalejate vahelise koostöö mõistele, säilitades siiski kesksena põllumajandustegevuse, ja arvestades, et kaasatud osalejad saavad ühiselt ellu viia territoriaalset valdkonnapõhist projekti, et rõhutada teatava homogeense piirkonna eripära ja häid tavasid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maaelu arenguga seoses vastab LEADERi käsitus kõige paremini eri osalejate vahelise koostöö mõistele, säilitades siiski kesksena põllumajandustegevuse, ja arvestades, et kaasatud osalejad saavad ühiselt ellu viia territoriaalset valdkonnapõhist projekti, et rõhutada teatava homogeense piirkonna eripära ja häid tavasid;

| I. | arvestades, et maaelu arengu programmides rakendatava praktilise korra ja toetuse liigi valimise üle peaksid otsustama liikmesriigid või nende piirkonnad, kui nad otsustavad piirkondliku kavandamise kasuks; arvestades, et liikmesriikidel on parim positsioon selliste programmide jaoks sobivate rõhuasetuste määramiseks riiklikul või piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et maaelu arengu programmides rakendatava praktilise korra ja toetuse liigi valimise üle peaksid otsustama liikmesriigid või nende piirkonnad, kui nad otsustavad piirkondliku kavandamise kasuks; arvestades, et liikmesriikidel on parim positsioon selliste programmide jaoks sobivate rõhuasetuste määramiseks riiklikul või piirkondlikul tasandil;

| J. | arvestades, et on võimalik kasutada meetodeid, mis võimaldavad ühiste käsituste kaudu koondada ja kaasata kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi olenemata nende aktiivsuse tasemest, et teha koostööd paljudes valdkondades ja kasutada maksimaalselt ära igale territooriumile omast potentsiaali ühises projektis, mille puhul tuleks eriti tähelepanu pöörata kohalike arengupartnerluste, tootjaühenduste ja -ühistute tähtsusele, kuna nad võivad olla eelispartnerid juurdepääsul kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja rahvusvahelistele turgudele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on võimalik kasutada meetodeid, mis võimaldavad ühiste käsituste kaudu koondada ja kaasata kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi olenemata nende aktiivsuse tasemest, et teha koostööd paljudes valdkondades ja kasutada maksimaalselt ära igale territooriumile omast potentsiaali ühises projektis, mille puhul tuleks eriti tähelepanu pöörata kohalike arengupartnerluste, tootjaühenduste ja -ühistute tähtsusele, kuna nad võivad olla eelispartnerid juurdepääsul kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja rahvusvahelistele turgudele;

| K. | arvestades, et edukad ja kõikehõlmavad maaelu arengu programmid võivad avaldada konkreetset positiivset mõju tööhõivele ja ettevõtjate konkurentsivõimele maapiirkondades ning vähendada seeläbi töötuse riski või riski, et maapiirkondades valitseb väikese sissetuleku tõttu äärmine vaesus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et edukad ja kõikehõlmavad maaelu arengu programmid võivad avaldada konkreetset positiivset mõju tööhõivele ja ettevõtjate konkurentsivõimele maapiirkondades ning vähendada seeläbi töötuse riski või riski, et maapiirkondades valitseb väikese sissetuleku tõttu äärmine vaesus;

| L. | arvestades, et territoriaalsed tipptaseme kaubamärgid võivad territooriumide majanduse vastupidavusele ja arengule kaasa aidata, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades, mägipiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades, kooskõlastades üksteisega lahutamatult seotud kvaliteetsete (toidu- ja toiduks mittekasutatavate) kaupade ja teenuste kogumeid, milles avalduvad iga piirkonna eripärad ja eelkõige nende pärand (ajalooline, kultuuri-, geograafiline jm pärand); arvestades, et need kaubad ja teenused on kogumina ainulaadsed ja toovad territoriaalsel tasandil sissetulekut, avades uusi võimalusi kohalikel ja rahvusvahelistel turgudel ning toimides üldise visiitkaardina piirkondade propageerimisel turismisihtkohtadena; arvestades, et nende territoriaalsete kaubamärkide eesmärgiks on teha kindlaks piirkonnad, kes on teinud koostööd ühiste partnerluste ja sünergia loomiseks, et kasutada oma ressursse pikaajaliselt, innustada kohalikke/piirkondlikke tootjaid ja elavdada piirkondade majandust, mis on äärmiselt vajalik maapiirkondade elukvaliteedi ning maa- ja linnapiirkondade vahelise tasakaalustatud arengu tagamiseks; arvestades, et neid ei tohiks segi ajada toidukaupade puhul kasutatava kvaliteedimärgi (kaitstud päritolunimetus), kaitstud geograafilise tähise ja garanteeritud traditsioonilise eritunnusega, millega nad kindlasti ei ole kokkusobimatud ja mida nad hoopis täiendavad; arvestades, et nad peaksid nimetatud kavade edendamisele kaasa aitama nii ELis kui ka sellest väljaspool ning aitama parandada maapiirkondade konkurentsivõimet, avades samal ajal tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et territoriaalsed tipptaseme kaubamärgid võivad territooriumide majanduse vastupidavusele ja arengule kaasa aidata, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades, mägipiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades, kooskõlastades üksteisega lahutamatult seotud kvaliteetsete (toidu- ja toiduks mittekasutatavate) kaupade ja teenuste kogumeid, milles avalduvad iga piirkonna eripärad ja eelkõige nende pärand (ajalooline, kultuuri-, geograafiline jm pärand); arvestades, et need kaubad ja teenused on kogumina ainulaadsed ja toovad territoriaalsel tasandil sissetulekut, avades uusi võimalusi kohalikel ja rahvusvahelistel turgudel ning toimides üldise visiitkaardina piirkondade propageerimisel turismisihtkohtadena; arvestades, et nende territoriaalsete kaubamärkide eesmärgiks on teha kindlaks piirkonnad, kes on teinud koostööd ühiste partnerluste ja sünergia loomiseks, et kasutada oma ressursse pikaajaliselt, innustada kohalikke/piirkondlikke tootjaid ja elavdada piirkondade majandust, mis on äärmiselt vajalik maapiirkondade elukvaliteedi ning maa- ja linnapiirkondade vahelise tasakaalustatud arengu tagamiseks; arvestades, et neid ei tohiks segi ajada toidukaupade puhul kasutatava kvaliteedimärgi (kaitstud päritolunimetus), kaitstud geograafilise tähise ja garanteeritud traditsioonilise eritunnusega, millega nad kindlasti ei ole kokkusobimatud ja mida nad hoopis täiendavad; arvestades, et nad peaksid nimetatud kavade edendamisele kaasa aitama nii ELis kui ka sellest väljaspool ning aitama parandada maapiirkondade konkurentsivõimet, avades samal ajal tööhõivevõimalusi;

| M. | arvestades, et kaitstud päritolunimetused ja kaitstud geograafilised tähised moodustavad tõhusa süsteemi, mis aitab maaelu ja territoriaalsele arengule märkimisväärselt kaasa lisaväärtuse loomise ja jagamise ning tootjate ja kõikide sidusrühmade ühistegevuse kaudu ja selle kaudu, et asjaomast piirkonda edendatakse kohalikel, piirkondlikel ja rahvusvahelistel turgudel; arvestades, et sellest tulenevalt ei tohiks piirkondlikud kaubamärgid kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise süsteemi mitte mingil juhul asendada ega mingil viisil kahjustada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaitstud päritolunimetused ja kaitstud geograafilised tähised moodustavad tõhusa süsteemi, mis aitab maaelu ja territoriaalsele arengule märkimisväärselt kaasa lisaväärtuse loomise ja jagamise ning tootjate ja kõikide sidusrühmade ühistegevuse kaudu ja selle kaudu, et asjaomast piirkonda edendatakse kohalikel, piirkondlikel ja rahvusvahelistel turgudel; arvestades, et sellest tulenevalt ei tohiks piirkondlikud kaubamärgid kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise süsteemi mitte mingil juhul asendada ega mingil viisil kahjustada;

| N. | arvestades, et primaar- ja tertsiaarsektori vahelise koostoime edendamise ning toetamise meetmed piirkondlikul ja kohalikul tasandil võiksid aidata tagada põllumajanduse ja turismi säästvat arengut ELis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et primaar- ja tertsiaarsektori vahelise koostoime edendamise ning toetamise meetmed piirkondlikul ja kohalikul tasandil võiksid aidata tagada põllumajanduse ja turismi säästvat arengut ELis;

| O. | arvestades, et on vaja luua tõhus turustamisvahend ja seda rakendada, et aidata tõsta piirkondlike toodete konkurentsivõimet, julgustada kohalikke tootjaid ja aidata kaasa piirkondliku identiteedi arendamisele mitte ainult seoses põllumajandusega, vaid ka teiste valdkondadega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on vaja luua tõhus turustamisvahend ja seda rakendada, et aidata tõsta piirkondlike toodete konkurentsivõimet, julgustada kohalikke tootjaid ja aidata kaasa piirkondliku identiteedi arendamisele mitte ainult seoses põllumajandusega, vaid ka teiste valdkondadega;

| 1. | peab tervitatavaks Euroopa fondide ühise strateegilise raamistiku määruses sätestatud territoriaalse arengu terviklikku käsitust; märgib vajadust Euroopa eri fondide koordineerimise ja järjepidevuse järele, et tagada harmooniline, kestlik ja tasakaalustatud territoriaalne areng; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks Euroopa fondide ühise strateegilise raamistiku määruses sätestatud territoriaalse arengu terviklikku käsitust; märgib vajadust Euroopa eri fondide koordineerimise ja järjepidevuse järele, et tagada harmooniline, kestlik ja tasakaalustatud territoriaalne areng;

| 2. | märgib, et territoriaalne areng kuulub selgesõnaliselt ÜPP eesmärkide hulka, täiendades kahte teist eesmärki, milleks on toiduga kindlustatus ja loodusvarade säästev majandamine ning võitlus üleilmse soojenemise vastu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et territoriaalne areng kuulub selgesõnaliselt ÜPP eesmärkide hulka, täiendades kahte teist eesmärki, milleks on toiduga kindlustatus ja loodusvarade säästev majandamine ning võitlus üleilmse soojenemise vastu;

| 3. | rõhutab, et põllumajanduspiirkondadel on palju funktsioone, mis ei hõlma mitte ainult põllumajanduse arengut, vaid ka teisi majanduslikke ja sotsiaalseid tegevusi, mis on seotud kohaliku võimekuse ehk oskuste, oskusteabe ja investeerimise arendamisega, et avastada ja rakendada kogu kohalik vara, väärtuslik ja kasutamata potentsiaal ja ressursid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et põllumajanduspiirkondadel on palju funktsioone, mis ei hõlma mitte ainult põllumajanduse arengut, vaid ka teisi majanduslikke ja sotsiaalseid tegevusi, mis on seotud kohaliku võimekuse ehk oskuste, oskusteabe ja investeerimise arendamisega, et avastada ja rakendada kogu kohalik vara, väärtuslik ja kasutamata potentsiaal ja ressursid;

| 4. | peab tervitatavaks „kogukondlikult juhitud kohaliku arengu“ mõistet ja kutsub liikmesriike üles seda mõistet rakendama ning kõrvaldama kõik takistused ministeeriumide ja muude selle uudse lähenemisviisi haldamisega seotud haldusüksuste vahel; rõhutab, et haldusmenetlused ei tohiks olla koormavad ega tekitada pädevatele asutustele liikmesriikides lisakulusid; |
| --- | --- |

4.

peab tervitatavaks „kogukondlikult juhitud kohaliku arengu“ mõistet ja kutsub liikmesriike üles seda mõistet rakendama ning kõrvaldama kõik takistused ministeeriumide ja muude selle uudse lähenemisviisi haldamisega seotud haldusüksuste vahel; rõhutab, et haldusmenetlused ei tohiks olla koormavad ega tekitada pädevatele asutustele liikmesriikides lisakulusid;

| 5. | kutsub liikmesriike ja nende piirkondlikke omavalitsusi üles edendama kaasavaid ja dünaamilisemaid juhtimistavasid, mis võimaldavad ellu viia ühiseid territoriaalse arengu projekte, millega on võimalik hõlmata kõik majandussektorid, sh turism ja põllumajandussektoris ka toidu ja toiduks mittekasutatavate kaupade tootmine, näiteks piirkondlikud tarneahela projektid (mis puudutavad lühikesi tarneahelaid, toiduahelaid, kohalikke tapamajasid, põllumajanduslikust biomassist metaani tootmise projekte, keskkonnahoidlikku keemiat, biomaterjale jne), pöörates eritähelepanu mikroettevõtetele ja uutele idufirmadele ning toetudes iga piirkonna pärandiga seotud ja sellele tugineva identiteedi tunnustamise järk-järgulisele protsessile; märgib, et sellised juhtimistavad põhinevad keerulistel partnerlussuhetel sidusrühmade ja struktuuride vahel, kelle töö võiks koonduda territoriaalse tipptaseme kaubamärgi mõiste ümber; palub seetõttu liikmesriikidel luua platvorm heade tavade vahetamiseks ja kasutada selleks eelkõige maaelu arengukavadele LEADER käsitusega pakutavaid vahendeid; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike ja nende piirkondlikke omavalitsusi üles edendama kaasavaid ja dünaamilisemaid juhtimistavasid, mis võimaldavad ellu viia ühiseid territoriaalse arengu projekte, millega on võimalik hõlmata kõik majandussektorid, sh turism ja põllumajandussektoris ka toidu ja toiduks mittekasutatavate kaupade tootmine, näiteks piirkondlikud tarneahela projektid (mis puudutavad lühikesi tarneahelaid, toiduahelaid, kohalikke tapamajasid, põllumajanduslikust biomassist metaani tootmise projekte, keskkonnahoidlikku keemiat, biomaterjale jne), pöörates eritähelepanu mikroettevõtetele ja uutele idufirmadele ning toetudes iga piirkonna pärandiga seotud ja sellele tugineva identiteedi tunnustamise järk-järgulisele protsessile; märgib, et sellised juhtimistavad põhinevad keerulistel partnerlussuhetel sidusrühmade ja struktuuride vahel, kelle töö võiks koonduda territoriaalse tipptaseme kaubamärgi mõiste ümber; palub seetõttu liikmesriikidel luua platvorm heade tavade vahetamiseks ja kasutada selleks eelkõige maaelu arengukavadele LEADER käsitusega pakutavaid vahendeid;

| 6. | märgib, et kohalike osaliste vaheline parem koordineerimine võib aidata tugevdada maapiirkondade majandust, eelkõige kõige ebasoodsamates piirkondades, sh mägipiirkondades ja kõige kaugemates, nt äärepoolseimates piirkondades; rõhutab, et territooriumidel oleks kasu paremast korraldamisest, et teha kõikide vastastikku sõltuvate ja solidaarsete sidusrühmade (st põllumajanduse, käsitöönduse ja meistritööga, turismiga, pärandi jms seotud sidusrühmad ning tootjate organisatsioonid ja liidud, kaubanduskojad jne) huvides kindlaks nende poolt pakutavate ressursside (sh varjatud ressursside) täispotentsiaal; märgib, et sellise strateegilise koordineerimise eesmärgiks on ligi meelitada rahalisi vahendeid, sest sellega minnakse kaugemale üksnes sektori või tööstusharu käsitusest ja lähtutakse territoriaalsest aspektist, mis annab uusi tuluallikaid territoriaalsel tasandil selliste üksteist täiendavate kaupade ja teenuste turustamise kaudu, mis kajastavad iga territooriumi eripära; täpsustab sellega seoses, et selline territoriaalne juhtimine toetab intellektuaalomandi kaitsest lähtuvalt kindlalt olemasolevate kvaliteedikavadega hõlmatud põllumajandus- ja toidukaupade loomist, väljatöötamist ja edasiarendamist, edendades samal ajal kvaliteetseid teenuseid (mis ei ole saanud ametliku Euroopa tunnustuse osaliseks), millega kaasneb põllumajandustoodete ja teenuste parem vastastikune propageerimine, mille puhul kõik sidusrühmad on solidaarsed, nii et reklaamitakse kõiki kohaliku piirkonna kaupu ja teenuseid; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kohalike osaliste vaheline parem koordineerimine võib aidata tugevdada maapiirkondade majandust, eelkõige kõige ebasoodsamates piirkondades, sh mägipiirkondades ja kõige kaugemates, nt äärepoolseimates piirkondades; rõhutab, et territooriumidel oleks kasu paremast korraldamisest, et teha kõikide vastastikku sõltuvate ja solidaarsete sidusrühmade (st põllumajanduse, käsitöönduse ja meistritööga, turismiga, pärandi jms seotud sidusrühmad ning tootjate organisatsioonid ja liidud, kaubanduskojad jne) huvides kindlaks nende poolt pakutavate ressursside (sh varjatud ressursside) täispotentsiaal; märgib, et sellise strateegilise koordineerimise eesmärgiks on ligi meelitada rahalisi vahendeid, sest sellega minnakse kaugemale üksnes sektori või tööstusharu käsitusest ja lähtutakse territoriaalsest aspektist, mis annab uusi tuluallikaid territoriaalsel tasandil selliste üksteist täiendavate kaupade ja teenuste turustamise kaudu, mis kajastavad iga territooriumi eripära; täpsustab sellega seoses, et selline territoriaalne juhtimine toetab intellektuaalomandi kaitsest lähtuvalt kindlalt olemasolevate kvaliteedikavadega hõlmatud põllumajandus- ja toidukaupade loomist, väljatöötamist ja edasiarendamist, edendades samal ajal kvaliteetseid teenuseid (mis ei ole saanud ametliku Euroopa tunnustuse osaliseks), millega kaasneb põllumajandustoodete ja teenuste parem vastastikune propageerimine, mille puhul kõik sidusrühmad on solidaarsed, nii et reklaamitakse kõiki kohaliku piirkonna kaupu ja teenuseid;

| 7. | märgib, et kuigi territoriaalse kvaliteedimärgisega püütakse käivitada territoriaalse väärtuse loomise protsessi, mis hõlmaks kaupu ja teenuseid sellistest aspektidest nagu identiteet ja sotsiaalne vastutus, mis oleks integreeriv, mis täiendaks olemasolevaid põllumajandustoodete päritoluga seotud kvaliteedimärke ja looks nendega koostoimet, läheb see märgis kaugemale, sest see on läbiv territooriumi kõikide toodete, kaupade ja teenuste jaoks ning territooriumi ettevõtete, asutuste ja kohalike osaliste juhtimissüsteemi jaoks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kuigi territoriaalse kvaliteedimärgisega püütakse käivitada territoriaalse väärtuse loomise protsessi, mis hõlmaks kaupu ja teenuseid sellistest aspektidest nagu identiteet ja sotsiaalne vastutus, mis oleks integreeriv, mis täiendaks olemasolevaid põllumajandustoodete päritoluga seotud kvaliteedimärke ja looks nendega koostoimet, läheb see märgis kaugemale, sest see on läbiv territooriumi kõikide toodete, kaupade ja teenuste jaoks ning territooriumi ettevõtete, asutuste ja kohalike osaliste juhtimissüsteemi jaoks;

| 8. | rõhutab vajadust edendada erinevate piirkondade vahel ühenduste moodustamise vorme sektoritevahelistes partnerlustes, et olla konkurentsivõimeline; tunnustab piirkondlike, riikliku ja Euroopa tasandi esindusorganite, näiteks ühenduste rolli, kes edendavad piirkondlikke märgistusi ja suurendavad ning tugevdavad kasvava piirkonna nähtavust; nõuab, et piirkondlikele märgistusalgatustele kui Euroopa territoriaalse koostöö ja Euroopa rahastamisalgatuste võimalikule ühisele teemale ning piirkonna konkurentsivõime pikaajalisesse elujõulisusse investeerimise vahendile pöörataks suuremat tähelepanu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust edendada erinevate piirkondade vahel ühenduste moodustamise vorme sektoritevahelistes partnerlustes, et olla konkurentsivõimeline; tunnustab piirkondlike, riikliku ja Euroopa tasandi esindusorganite, näiteks ühenduste rolli, kes edendavad piirkondlikke märgistusi ja suurendavad ning tugevdavad kasvava piirkonna nähtavust; nõuab, et piirkondlikele märgistusalgatustele kui Euroopa territoriaalse koostöö ja Euroopa rahastamisalgatuste võimalikule ühisele teemale ning piirkonna konkurentsivõime pikaajalisesse elujõulisusse investeerimise vahendile pöörataks suuremat tähelepanu;

| 9. | on seisukohal, et piirkondlik kvaliteedimärgistus peab aitama säilitada Euroopa kui kvaliteetse turismisihtkoha kuvandit erinevate piirkondlike turismivaldkondade kaudu, nagu taluturism, maaturism, ökoturism ja toiduturism, samuti tööstus-, ajaloo-, loodus- ja kultuuripärand ning jalgrattateed, sealhulgas ühendatult ühistranspordiga; rõhutab, et mingi konkreetse kohaga seotud teenuste jaoks ei ole praegu Euroopa märgist, mis võimaldaks tarbijal ära tunda kvaliteetse turismitoote; soovitab sellega seoses aidata kaasa kvaliteediga seotud dünaamika juurutamisele turismisektoris, eelkõige seoses maaturismi ja väikeettevõtetega; on seisukohal, et see võib aidata luua alternatiivi traditsioonilistele sektoritele, nagu põllumajandus ja loomakasvatus; on seisukohal, et iga konkreetse kohaga seotud kvaliteedimärgis peab vastama tehnilisele kirjeldusele, mis tagab kvaliteedi, ning olema loodud olemasolevate märgiste alusel ja neid järgides, näiteks toiduainete nimetused, et vältida võimalikku segiajamist ELi kvaliteedimärgise saanud põllumajandustoodetega; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et piirkondlik kvaliteedimärgistus peab aitama säilitada Euroopa kui kvaliteetse turismisihtkoha kuvandit erinevate piirkondlike turismivaldkondade kaudu, nagu taluturism, maaturism, ökoturism ja toiduturism, samuti tööstus-, ajaloo-, loodus- ja kultuuripärand ning jalgrattateed, sealhulgas ühendatult ühistranspordiga; rõhutab, et mingi konkreetse kohaga seotud teenuste jaoks ei ole praegu Euroopa märgist, mis võimaldaks tarbijal ära tunda kvaliteetse turismitoote; soovitab sellega seoses aidata kaasa kvaliteediga seotud dünaamika juurutamisele turismisektoris, eelkõige seoses maaturismi ja väikeettevõtetega; on seisukohal, et see võib aidata luua alternatiivi traditsioonilistele sektoritele, nagu põllumajandus ja loomakasvatus; on seisukohal, et iga konkreetse kohaga seotud kvaliteedimärgis peab vastama tehnilisele kirjeldusele, mis tagab kvaliteedi, ning olema loodud olemasolevate märgiste alusel ja neid järgides, näiteks toiduainete nimetused, et vältida võimalikku segiajamist ELi kvaliteedimärgise saanud põllumajandustoodetega;

| 10. | on seisukohal, et sellised algatused nagu Euroopa turismi tippsihtkohtade võrgustik EDEN edendavad konkurentsivõimet, aitavad tänu mikro- ja väikeettevõtjate potentsiaalile arendada piirkonnas säästvat ja kõrgetasemelist turismi ning parandavad kohalike institutsioonide kaasamist, partnerluste sõlmimist ja osalejate mitmekesistamist piirkondliku kvaliteedimärgi loomisel; kutsub komisjoni üles lisama maapiirkondade tegevusaladega seotud erinevaid turismiliike vastavatesse meetmetesse ning programmidesse (näiteks EDEN, Calypso jne); rõhutab, et maaturismiga seotud tegevusalasid on vaja toetada sihtotstarbeliste meetmete ja programmidega; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et sellised algatused nagu Euroopa turismi tippsihtkohtade võrgustik EDEN edendavad konkurentsivõimet, aitavad tänu mikro- ja väikeettevõtjate potentsiaalile arendada piirkonnas säästvat ja kõrgetasemelist turismi ning parandavad kohalike institutsioonide kaasamist, partnerluste sõlmimist ja osalejate mitmekesistamist piirkondliku kvaliteedimärgi loomisel; kutsub komisjoni üles lisama maapiirkondade tegevusaladega seotud erinevaid turismiliike vastavatesse meetmetesse ning programmidesse (näiteks EDEN, Calypso jne); rõhutab, et maaturismiga seotud tegevusalasid on vaja toetada sihtotstarbeliste meetmete ja programmidega;

| 11. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et tulevastes maaelu arengu programmides nähakse ette kohased meetmed ja piisavad rahalised vahendid territoriaalse juhtimise heade juhtimistavade ja jätkusuutlike vormide edendamiseks, mobiliseerides ja tugevdades ühisel toimimisel põhinevaid meetmeid: koostöö- (sh jätkusuutlike tootmissüsteemide osas), koordineerimis-, teabevahetus-, võrgustiku-, innovatsiooni-, koolitus-, tootjarühmade, edendamis-, teavitamis- ja investeerimismeetmeid, mis on sätestatud maaelu arengu uutes määrustes; kutsub kohalikke tegevusrühmi üles soodustama LEADER + programmi raames kohalike ja piirkondlike tootjate, teenusepakkujate ja kultuuriasutuste (nt ülikoolid, muuseumid ja teaduskeskused) koostöövõrgustiku loomist, et võimaldada territooriumi kultuuri- ja ajalooaspektide ühendamist piirkondlikus märgises, mis suudaks luua kestva sideme hariduse, teadustöö ja tootmise vahel, luues nii ka kestlikke töökohti; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et tulevastes maaelu arengu programmides nähakse ette kohased meetmed ja piisavad rahalised vahendid territoriaalse juhtimise heade juhtimistavade ja jätkusuutlike vormide edendamiseks, mobiliseerides ja tugevdades ühisel toimimisel põhinevaid meetmeid: koostöö- (sh jätkusuutlike tootmissüsteemide osas), koordineerimis-, teabevahetus-, võrgustiku-, innovatsiooni-, koolitus-, tootjarühmade, edendamis-, teavitamis- ja investeerimismeetmeid, mis on sätestatud maaelu arengu uutes määrustes; kutsub kohalikke tegevusrühmi üles soodustama LEADER + programmi raames kohalike ja piirkondlike tootjate, teenusepakkujate ja kultuuriasutuste (nt ülikoolid, muuseumid ja teaduskeskused) koostöövõrgustiku loomist, et võimaldada territooriumi kultuuri- ja ajalooaspektide ühendamist piirkondlikus märgises, mis suudaks luua kestva sideme hariduse, teadustöö ja tootmise vahel, luues nii ka kestlikke töökohti;

| 12. | täpsustab, et sellised projektid peaksid olema mitut valdkonda hõlmavad, säilitades siiski kesksena põllumajandustegevuse, ning et neid peaksid hindama arengukavade eest vastutavad pädevad asutused; |
| --- | --- |

12.

täpsustab, et sellised projektid peaksid olema mitut valdkonda hõlmavad, säilitades siiski kesksena põllumajandustegevuse, ning et neid peaksid hindama arengukavade eest vastutavad pädevad asutused;

| 13. | palub komisjonil toetada liikmesriikide pingutusi territoriaalse tipptaseme kaubamärgi ümber koonduva maapiirkondade koostöö uute vormide tunnustamisel ja edendamisel, kasutades selleks ÜPP reformis sisalduvaid vahendeid, näiteks liidu algatus LEADER, tehnilise abi ja võrgustiku vahendeid, Euroopa innovatsioonialast partnerlust, Euroopa maaelu arengu võrgustikku ning kõiki muid vahendeid, mis vajalikuks osutuvad; selleks et luua ja säilitada lisaväärtust, peaksid need uued Euroopa territoriaalse koostöö vormid põhinema piirkondliku sünergilise toime objektiivsel hindamisel, võttes arvesse sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõõdet, jätkusuutlikkust, piirkondlikku identiteeti edendavate majanduslike ja sotsiaalsete (sh turismisektorist pärit) osalejate mitmekesisust ning kõiki konkreetseid kaupu ja teenuseid, mida igal territooriumil võib välja töötada; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil toetada liikmesriikide pingutusi territoriaalse tipptaseme kaubamärgi ümber koonduva maapiirkondade koostöö uute vormide tunnustamisel ja edendamisel, kasutades selleks ÜPP reformis sisalduvaid vahendeid, näiteks liidu algatus LEADER, tehnilise abi ja võrgustiku vahendeid, Euroopa innovatsioonialast partnerlust, Euroopa maaelu arengu võrgustikku ning kõiki muid vahendeid, mis vajalikuks osutuvad; selleks et luua ja säilitada lisaväärtust, peaksid need uued Euroopa territoriaalse koostöö vormid põhinema piirkondliku sünergilise toime objektiivsel hindamisel, võttes arvesse sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõõdet, jätkusuutlikkust, piirkondlikku identiteeti edendavate majanduslike ja sotsiaalsete (sh turismisektorist pärit) osalejate mitmekesisust ning kõiki konkreetseid kaupu ja teenuseid, mida igal territooriumil võib välja töötada;

| 14. | on seisukohal, et liikmesriikidel peaks olema võimalus seoses nende uute territoriaalse koostöö vormidega kasutada kõiki toidukaupade kvaliteedipoliitikaga seotud maaelu arengu meetmeid, et arendada eelkõige müüki kohalikel turgudel ja lühikesi tarneahelaid ning parandada tootmismeetodite jätkusuutlikkust ja nendealaseid teadmisi, järgides samal ajal ELi eeskirju ning mõjutamata, kahjustamata või nõrgestamata olemasolevaid liidu kvaliteediprogramme (nt kaitstud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis ja garanteeritud traditsiooniline eritunnus); on seisukohal, et põllumajandusliku toidutootmise sektoris peaks territoriaalne tipptaseme kaubamärk piirduma kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähise ja garanteeritud traditsioonilise eritunnuse kvaliteediprogrammide edendamisega, kui need on olemas, või toetama nende loomist, kui neid veel ei ole; palub komisjonil, võttes arvesse Euroopa toidukaupade paljude eri märkide ja piirkondlike kaubamärkide suurt arvu, koostada ülevaade konkreetse piirkondliku iseloomuga märgistustest, et vältida võimalikku kahjulikku mõju kvaliteediprogrammidele; on seisukohal, et piirkondliku märgise mõiste peab olema määratletud selgelt, arvestades juba olemasolevate kvaliteedimärkidega (kaitstud päritolunimetus, kontrollitud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis) seotud positiivset kogemust, ning et topelttöö ja kattumiste vältimiseks tuleks välja töötada kooskõlastatud strateegiad, mis rajanevad ELi tasandil kindlaksmäärataval raamistikul põhineval käsitusel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et liikmesriikidel peaks olema võimalus seoses nende uute territoriaalse koostöö vormidega kasutada kõiki toidukaupade kvaliteedipoliitikaga seotud maaelu arengu meetmeid, et arendada eelkõige müüki kohalikel turgudel ja lühikesi tarneahelaid ning parandada tootmismeetodite jätkusuutlikkust ja nendealaseid teadmisi, järgides samal ajal ELi eeskirju ning mõjutamata, kahjustamata või nõrgestamata olemasolevaid liidu kvaliteediprogramme (nt kaitstud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis ja garanteeritud traditsiooniline eritunnus); on seisukohal, et põllumajandusliku toidutootmise sektoris peaks territoriaalne tipptaseme kaubamärk piirduma kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähise ja garanteeritud traditsioonilise eritunnuse kvaliteediprogrammide edendamisega, kui need on olemas, või toetama nende loomist, kui neid veel ei ole; palub komisjonil, võttes arvesse Euroopa toidukaupade paljude eri märkide ja piirkondlike kaubamärkide suurt arvu, koostada ülevaade konkreetse piirkondliku iseloomuga märgistustest, et vältida võimalikku kahjulikku mõju kvaliteediprogrammidele; on seisukohal, et piirkondliku märgise mõiste peab olema määratletud selgelt, arvestades juba olemasolevate kvaliteedimärkidega (kaitstud päritolunimetus, kontrollitud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis) seotud positiivset kogemust, ning et topelttöö ja kattumiste vältimiseks tuleks välja töötada kooskõlastatud strateegiad, mis rajanevad ELi tasandil kindlaksmäärataval raamistikul põhineval käsitusel;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

---

Kolmapäev, 15. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/75 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/75

---

P7_TA(2014)0022

ELi ja ASEANi suhete tulevik

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (2013/2148(INI))

(2016/C 482/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse peamist õigusraamistikku, mis reguleerib suhteid ASEANiga, nimelt ASEANi ja EMÜ koostöölepingut, mis allkirjastati märtsis 1980 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peamist õigusraamistikku, mis reguleerib suhteid ASEANiga, nimelt ASEANi ja EMÜ koostöölepingut, mis allkirjastati märtsis 1980 (1),

| — | võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi ja/või seitsme partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja ASEANi liikmesriikide, nimelt Brunei, Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri, Tai ja Vietnamiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi ja/või seitsme partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja ASEANi liikmesriikide, nimelt Brunei, Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri, Tai ja Vietnamiga,

| — | võttes arvesse läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Malaisia, Tai ja Vietnamiga ning vabakaubanduslepingu sõlmimist ELi ja Singapuri vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Malaisia, Tai ja Vietnamiga ning vabakaubanduslepingu sõlmimist ELi ja Singapuri vahel,

| — | võttes arvesse 2003. aasta juulis avaldatud ELi strateegiat „Uus partnerlus Kagu-Aasiaga“ (COM(2003)0399), milles kesksete prioriteetidena soovitakse edendada piirkondlikku kaubandust ja investeerimissuhteid ASEANiga ning pidada dialoogi konkreetsetes poliitikavaldkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aasta juulis avaldatud ELi strateegiat „Uus partnerlus Kagu-Aasiaga“ (COM(2003)0399), milles kesksete prioriteetidena soovitakse edendada piirkondlikku kaubandust ja investeerimissuhteid ASEANiga ning pidada dialoogi konkreetsetes poliitikavaldkondades,

| — | võttes arvesse Aasia-Euroopa 7. parlamentaarset partnerlust (ASEP) ja ASEANi 22. tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aasia-Euroopa 7. parlamentaarset partnerlust (ASEP) ja ASEANi 22. tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 2007. aasta märtsi Nürnbergi deklaratsiooni ELi ja ASEANi tõhustatud partnerluse kohta ja selle 2007. aasta novembris kinnitatud tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta märtsi Nürnbergi deklaratsiooni ELi ja ASEANi tõhustatud partnerluse kohta ja selle 2007. aasta novembris kinnitatud tegevuskava,

| — | võttes arvesse 27. aprillil 2012 Bruneis vastu võetud Bandar Seri Begawani tegevuskava ELi ja ASEANi tõhustatud partnerluse tugevdamiseks (2013–2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. aprillil 2012 Bruneis vastu võetud Bandar Seri Begawani tegevuskava ELi ja ASEANi tõhustatud partnerluse tugevdamiseks (2013–2017),

| — | võttes arvesse 12. juulil 2012 Pnom Penhis toimunud Euroopa Liidu ühinemist Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juulil 2012 Pnom Penhis toimunud Euroopa Liidu ühinemist Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga (2),

| — | võttes arvesse 2012. aasta novembris Laoses Vientianes toimunud Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM) 9. tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta novembris Laoses Vientianes toimunud Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM) 9. tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 1997. aasta veebruaris asutatud Aasia-Euroopa Fondi (ASEF), mille eesmärk on luua foorum valitsusvälise dialoogi jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta veebruaris asutatud Aasia-Euroopa Fondi (ASEF), mille eesmärk on luua foorum valitsusvälise dialoogi jaoks,

| — | võttes arvesse ELi ja ASEANi vahelist piirkondliku integratsiooni tugiprogrammi (APRIS), ASEANi piirkondliku integratsiooni tugiprogrammi (ARISE) ning ELi ja ASEANi piirkondlikku dialoogivahendit (READI) poliitika ja eeskirjade ühtlustamise toetamiseks kaubandusega mitteseotud valdkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja ASEANi vahelist piirkondliku integratsiooni tugiprogrammi (APRIS), ASEANi piirkondliku integratsiooni tugiprogrammi (ARISE) ning ELi ja ASEANi piirkondlikku dialoogivahendit (READI) poliitika ja eeskirjade ühtlustamise toetamiseks kaubandusega mitteseotud valdkondades,

| — | võttes arvesse 12. juuli 2012. aasta ELi ja USA ühisavaldust Aasia – Vaikse ookeani piirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juuli 2012. aasta ELi ja USA ühisavaldust Aasia – Vaikse ookeani piirkonna kohta,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) loomist 8. augustil 1967, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) loomist 8. augustil 1967,

| — | võttes arvesse 2007. aastal kokku lepitud ASEANi riikide majandusühendust käsitlevat kava ja 2008. aastal vastu võetud ASEANi hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal kokku lepitud ASEANi riikide majandusühendust käsitlevat kava ja 2008. aastal vastu võetud ASEANi hartat,

| — | võttes arvesse 18. novembril 2012 koostatud esimest ASEANi inimõiguste deklaratsiooni, ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni (AICHRi) asutamist ning esimest dialoogi AICHRi ja hiljuti ametisse määratud Euroopa Liidu (EL) inimõiguste eriesindaja Stavros Lambrinidise vahel 8. mail 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. novembril 2012 koostatud esimest ASEANi inimõiguste deklaratsiooni, ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni (AICHRi) asutamist ning esimest dialoogi AICHRi ja hiljuti ametisse määratud Euroopa Liidu (EL) inimõiguste eriesindaja Stavros Lambrinidise vahel 8. mail 2013,

| — | võttes arvesse 2009. aastal toimunud ASEANi 14. tippkohtumist ja tegevuskava ühtse turuga ASEANi (majandusliku) ühenduse, ASEANi poliitika- ja julgeolekuühenduse ning ASEANi sotsiaalkultuurilise ühenduse loomiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aastal toimunud ASEANi 14. tippkohtumist ja tegevuskava ühtse turuga ASEANi (majandusliku) ühenduse, ASEANi poliitika- ja julgeolekuühenduse ning ASEANi sotsiaalkultuurilise ühenduse loomiseks,

| — | võttes arvesse 24.–25. aprillil 2013 Bruneis toimunud ASEANi 22. tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24.–25. aprillil 2013 Bruneis toimunud ASEANi 22. tippkohtumist,

| — | võttes arvesse Ida-Aasia 7. tippkohtumist (EAS), mis toimus 20. novembril 2012 Phnom Penhis 17 ASEANi riigi, Hiina, Jaapani ja Lõuna-Korea (ASEAN + 3), India, Austraalia ja Uus-Meremaa (ASEAN+6) juhtide ja Ameerika Ühendriikide osavõtul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Aasia 7. tippkohtumist (EAS), mis toimus 20. novembril 2012 Phnom Penhis 17 ASEANi riigi, Hiina, Jaapani ja Lõuna-Korea (ASEAN + 3), India, Austraalia ja Uus-Meremaa (ASEAN+6) juhtide ja Ameerika Ühendriikide osavõtul,

| — | võttes arvesse ASEANi kokkulepet katastroofijuhtimise ja hädaolukorras reageerimise kohta (AADMER), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi kokkulepet katastroofijuhtimise ja hädaolukorras reageerimise kohta (AADMER),

| — | võttes arvesse ASEANi sotsiaalse heaolu ja arengu ministrite ühisavaldust, mis tehti 6. septembril 2013 Pnom Penhis toimunud kaheksandal kohtumisel ettevalmistusena 2013. aasta oktoobriks kavandatud ASEANi tippkohtumiseks, ja selles sisalduvat sätet, mille kohaselt on juurdepääs sotsiaalkaitsele põhiline inimõigus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi sotsiaalse heaolu ja arengu ministrite ühisavaldust, mis tehti 6. septembril 2013 Pnom Penhis toimunud kaheksandal kohtumisel ettevalmistusena 2013. aasta oktoobriks kavandatud ASEANi tippkohtumiseks, ja selles sisalduvat sätet, mille kohaselt on juurdepääs sotsiaalkaitsele põhiline inimõigus,

| — | võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone ASEANi liikmesriikide kohta, eriti oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni ELi-Malaisia partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimiste kohta (3), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni rohingya moslemite olukorra kohta (4), 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta (5), 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Vietnami ja eelkõige sealse sõnavabaduse olukorra kohta (6) ning 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni Sombath Somphone juhtumi kohta Laoses (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone ASEANi liikmesriikide kohta, eriti oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni ELi-Malaisia partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimiste kohta (3), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni rohingya moslemite olukorra kohta (4), 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta (5), 18. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Vietnami ja eelkõige sealse sõnavabaduse olukorra kohta (6) ning 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni Sombath Somphone juhtumi kohta Laoses (7),

| — | võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone ASEANi liikmesriikide kohta, eriti oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni piirikonfliktide kohta Tai ja Kambodža vahel (8), 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni Indoneesia (sealhulgas rünnakud vähemuste vastu) kohta (9), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Birma kohta – valimiste läbiviimine ja opositsiooniliidri Aung San Suu Kyi vabastamine (10), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Birmas/Myanmaris (11), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni Tai kohta (12), 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Laoses ja Vietnamis (13) ning 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Birma pagulaste olukorra kohta Tais (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone ASEANi liikmesriikide kohta, eriti oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni piirikonfliktide kohta Tai ja Kambodža vahel (8), 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni Indoneesia (sealhulgas rünnakud vähemuste vastu) kohta (9), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Birma kohta – valimiste läbiviimine ja opositsiooniliidri Aung San Suu Kyi vabastamine (10), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Birmas/Myanmaris (11), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni Tai kohta (12), 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Laoses ja Vietnamis (13) ning 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Birma pagulaste olukorra kohta Tais (14),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogus 16. juunil 2011 heaks kiidetud dokumenti „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogus 16. juunil 2011 heaks kiidetud dokumenti „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0441/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0441/2013),

| A. | arvestades, et ASEAN on praegu nii majandusarengu kui ka geopoliitilise dünaamika poolest üks tähtsamaid kujunemisjärgus piirkondlikke organisatsioone maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ASEAN on praegu nii majandusarengu kui ka geopoliitilise dünaamika poolest üks tähtsamaid kujunemisjärgus piirkondlikke organisatsioone maailmas;

| B. | arvestades, et 2007. aasta novembris allkirjastatud ASEANi hartaga loodi ASEAN kui juriidiline isik ja kehtestati selle juriidiline ja institutsiooniline raamistik, sealhulgas alaliste esindajate komitee (CPR) ASEANi töö toetamiseks ja koordineerimiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2007. aasta novembris allkirjastatud ASEANi hartaga loodi ASEAN kui juriidiline isik ja kehtestati selle juriidiline ja institutsiooniline raamistik, sealhulgas alaliste esindajate komitee (CPR) ASEANi töö toetamiseks ja koordineerimiseks;

| C. | arvestades, et ASEANi majandusühenduse eesmärk on luua 2015. aastaks 600 miljoni inimese jaoks siseturg, mis muudaks ASEANi tema konkurentsivõimeliste ettevõtjate ja kiiresti kasvava sisenõudlusega võrreldavaks teiste suurte maailmaturgudega, nagu EL, USA, Hiina, Jaapan ja India, ning sellest tulenevalt tugevaks majanduspartneriks piirkondlikul ja rahvusvahelisel turul; arvestades, et mõnel ASEANi liikmesriigil tuleb kõnealuses protsessis ette raskusi sellistes valdkondades nagu konkurentsivõime, sotsiaalne stabiilsus ning integratsiooniprotsessi sotsiaalsete komponentide tugevdamine ja arendamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ASEANi majandusühenduse eesmärk on luua 2015. aastaks 600 miljoni inimese jaoks siseturg, mis muudaks ASEANi tema konkurentsivõimeliste ettevõtjate ja kiiresti kasvava sisenõudlusega võrreldavaks teiste suurte maailmaturgudega, nagu EL, USA, Hiina, Jaapan ja India, ning sellest tulenevalt tugevaks majanduspartneriks piirkondlikul ja rahvusvahelisel turul; arvestades, et mõnel ASEANi liikmesriigil tuleb kõnealuses protsessis ette raskusi sellistes valdkondades nagu konkurentsivõime, sotsiaalne stabiilsus ning integratsiooniprotsessi sotsiaalsete komponentide tugevdamine ja arendamine;

| D. | arvestades, et ASEANi liikmesriikide püüded teha pärast 1997. aasta Aasia finantskriisi majanduslikke ümberkorraldusi on aidanud neil praeguse ülemaailmse majanduskriisi ajal üldiselt hästi vastu pidada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ASEANi liikmesriikide püüded teha pärast 1997. aasta Aasia finantskriisi majanduslikke ümberkorraldusi on aidanud neil praeguse ülemaailmse majanduskriisi ajal üldiselt hästi vastu pidada;

| E. | arvestades, et 1993. aastal asutati ASEANi piirkondlik foorum (ARF), et soodustada dialoogi ja arutelu poliitilistes ja julgeolekuküsimustes ning aidata kaasa usalduse suurendamisele ja ennetavale diplomaatiale Aasia – Vaikse ookeani piirkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 1993. aastal asutati ASEANi piirkondlik foorum (ARF), et soodustada dialoogi ja arutelu poliitilistes ja julgeolekuküsimustes ning aidata kaasa usalduse suurendamisele ja ennetavale diplomaatiale Aasia – Vaikse ookeani piirkonnas;

| F. | arvestades, et viimase ASEANi tippkohtumise käigus nõuti Korea poolsaare tuumarelvavabaks muutmist ning julgustati tuumarelva omavaid riike ühinema Kagu-Aasia tuumarelvavaba tsooni lepingu protokolliga; arvestades, et tippkohtumisel arutati samuti Ida-Timori võimalikku tulevast osalemist ASEANis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimase ASEANi tippkohtumise käigus nõuti Korea poolsaare tuumarelvavabaks muutmist ning julgustati tuumarelva omavaid riike ühinema Kagu-Aasia tuumarelvavaba tsooni lepingu protokolliga; arvestades, et tippkohtumisel arutati samuti Ida-Timori võimalikku tulevast osalemist ASEANis;

| G. | arvestades, et Hiina on tihendanud oma majanduslikke sidemeid Kagu-Aasia riikidega; arvestades, et mõned ASEANi liikmesriigid on suurendanud meresõiduohutuse alast koostööd USAga; arvestades, et Venemaa peab Aasiat oma rahvusvahelise strateegia oluliseks osaks; arvestades, et ASEANi riigid täidavad jätkuvalt tähtsat osa rahu ja stabiilsuse säilitamisel piirkonnas; arvestades, et ELil ja ASEANil on ühine mure Lõuna-Hiina mere lahendamata territoriaalsete vaidluste pärast ning nad on oluliselt huvitatud rahu ja stabiilsuse jätkumisest ning rahvusvahelise õiguse, eriti ÜRO põhikirja ja ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni järgimisest; toetab 2012. aasta juuli kuuepunktilisi põhimõtteid Lõuna-Hiina mere kohta ning osalisriikide käitumist Lõuna-Hiina merel käsitleva 2011. aasta deklaratsiooni rakendamise suuniseid, milles toetatakse rahumeelse kokkuleppe saavutamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hiina on tihendanud oma majanduslikke sidemeid Kagu-Aasia riikidega; arvestades, et mõned ASEANi liikmesriigid on suurendanud meresõiduohutuse alast koostööd USAga; arvestades, et Venemaa peab Aasiat oma rahvusvahelise strateegia oluliseks osaks; arvestades, et ASEANi riigid täidavad jätkuvalt tähtsat osa rahu ja stabiilsuse säilitamisel piirkonnas; arvestades, et ELil ja ASEANil on ühine mure Lõuna-Hiina mere lahendamata territoriaalsete vaidluste pärast ning nad on oluliselt huvitatud rahu ja stabiilsuse jätkumisest ning rahvusvahelise õiguse, eriti ÜRO põhikirja ja ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni järgimisest; toetab 2012. aasta juuli kuuepunktilisi põhimõtteid Lõuna-Hiina mere kohta ning osalisriikide käitumist Lõuna-Hiina merel käsitleva 2011. aasta deklaratsiooni rakendamise suuniseid, milles toetatakse rahumeelse kokkuleppe saavutamist;

| H. | arvestades, et ASEANi inimõiguste deklaratsioonis jäetakse igale riigile endiselt vabadus inimõiguste kaitseks ise õigusakte vastu võtta, piirkonnale kui tervikule on aga loodud inimõiguste kaitse üldraamistik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ASEANi inimõiguste deklaratsioonis jäetakse igale riigile endiselt vabadus inimõiguste kaitseks ise õigusakte vastu võtta, piirkonnale kui tervikule on aga loodud inimõiguste kaitse üldraamistik;

| I. | arvestades, et 8. novembril 2013 rüüstas Filipiine taifuun Haiyan, mis hävitas terveid linnu ja mille tulemusel sai surma ikka veel teadmata arv – ilmselt tuhandeid – inimesi ja tekkis miljoneid kodutuid; arvestades, et nimetatud torm, mis on maailma ajaloos rannikuala tabanud registreeritud tormidest võimsaim, võib näidata, kuivõrd tõsist ohtu kujutavad endast järjest sagedamini esinevad äärmuslikud ilmastikutingimused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 8. novembril 2013 rüüstas Filipiine taifuun Haiyan, mis hävitas terveid linnu ja mille tulemusel sai surma ikka veel teadmata arv – ilmselt tuhandeid – inimesi ja tekkis miljoneid kodutuid; arvestades, et nimetatud torm, mis on maailma ajaloos rannikuala tabanud registreeritud tormidest võimsaim, võib näidata, kuivõrd tõsist ohtu kujutavad endast järjest sagedamini esinevad äärmuslikud ilmastikutingimused;

| J. | arvestades, et kõnealuses piirkonnas suurte metsatulekahjude ajal levinud suitsust tekkinud kõrged saastetasemed on tekitamas väga tõsiseid tagajärgi keskkonnale ja neist võib kujuneda välja ebatraditsiooniline oht julgeolekule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõnealuses piirkonnas suurte metsatulekahjude ajal levinud suitsust tekkinud kõrged saastetasemed on tekitamas väga tõsiseid tagajärgi keskkonnale ja neist võib kujuneda välja ebatraditsiooniline oht julgeolekule;

| K. | arvestades, et ELi ja ASEANi ühine poliitiline eesmärk on edendada heaolu, koostööd ja rahu kumbki oma piirkonnas ja ülemaailmselt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi ja ASEANi ühine poliitiline eesmärk on edendada heaolu, koostööd ja rahu kumbki oma piirkonnas ja ülemaailmselt;

| L. | arvestades, et 2012. aasta ELi ja ASEANi vahelise Bandar Seri Begawani tegevuskava eesmärk on pühendada rohkem strateegilist tähelepanu koostööle ASEANi kolme samba vallas, samuti kultuuri- ja arengukoostööle, ning et selle raames toimuvad korrapärased kohtumised ministrite ja vanemametnike tasemel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2012. aasta ELi ja ASEANi vahelise Bandar Seri Begawani tegevuskava eesmärk on pühendada rohkem strateegilist tähelepanu koostööle ASEANi kolme samba vallas, samuti kultuuri- ja arengukoostööle, ning et selle raames toimuvad korrapärased kohtumised ministrite ja vanemametnike tasemel;

| M. | arvestades, et ELi ning Malaisia, Tai ja Vietnami vahel käimasolevate vabakaubanduslepingute läbirääkimiste ning ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu sõlmimise ja piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu pikaajalise eesmärgi valguses on terviklikuma poliitilise raamistiku väljatöötamine ASEANi partneritega veelgi vajalikum; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi ning Malaisia, Tai ja Vietnami vahel käimasolevate vabakaubanduslepingute läbirääkimiste ning ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu sõlmimise ja piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu pikaajalise eesmärgi valguses on terviklikuma poliitilise raamistiku väljatöötamine ASEANi partneritega veelgi vajalikum;

| 1. | on seisukohal, et ASEANil, kes on kaalukas osaleja piirkondlikus ja maailma majandustegevuses, võib olla tähtis osa rahumeelse ja mitmepoolse maailmakorra edendamises; soovib, et ASEANi institutsioonilist, majanduslikku ja poliitilist võimekust arendataks edasi; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ASEANil, kes on kaalukas osaleja piirkondlikus ja maailma majandustegevuses, võib olla tähtis osa rahumeelse ja mitmepoolse maailmakorra edendamises; soovib, et ASEANi institutsioonilist, majanduslikku ja poliitilist võimekust arendataks edasi;

| 2. | soovitab tungivalt ASEANil jätkata edasiliikumist poliitilise ja majandusliku integratsiooni teel, eelkõige ASEANi edasipüüdliku kavaga, mille majandusühendus peaks täima 2015. aastaks, sealhulgas oma sisemise tööturu liberaliseerimisega, mis tooks suurt kasu kõikidele osalevatele riikidele; |
| --- | --- |

2.

soovitab tungivalt ASEANil jätkata edasiliikumist poliitilise ja majandusliku integratsiooni teel, eelkõige ASEANi edasipüüdliku kavaga, mille majandusühendus peaks täima 2015. aastaks, sealhulgas oma sisemise tööturu liberaliseerimisega, mis tooks suurt kasu kõikidele osalevatele riikidele;

| 3. | õnnitleb ASEANi juhte piirkondliku integratsiooni alal saavutatud märkimisväärsete edusammude puhul, mida näitab kõige paremini eesseisev ASEANi majandusühenduse asutamine; arvab, et kõnealuste positiivsete sündmustega peaks kaasnema parlamentaarse mõõtme tugevdamine, ja kutsub ASEANi juhte üles kaaluma ASEANi parlamentidevahelise assamblee (AIPA) rolli ametlikku tunnustamist põhikirjas ASEANi lahutamatu osana; |
| --- | --- |

3.

õnnitleb ASEANi juhte piirkondliku integratsiooni alal saavutatud märkimisväärsete edusammude puhul, mida näitab kõige paremini eesseisev ASEANi majandusühenduse asutamine; arvab, et kõnealuste positiivsete sündmustega peaks kaasnema parlamentaarse mõõtme tugevdamine, ja kutsub ASEANi juhte üles kaaluma ASEANi parlamentidevahelise assamblee (AIPA) rolli ametlikku tunnustamist põhikirjas ASEANi lahutamatu osana;

| 4. | rõhutab ASEANi piirkonna suurt majanduspotentsiaali ning kutsub ASEANi riike ja ASEANi riikides tegutsevaid omamaiseid ja välisriikide ettevõtjaid üles tegutsema kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetega, järgima aktiivselt ILO põhilisi töönorme ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, edendama asjakohast tööhõive kaitset ja juurdepääsu inimväärsetele töötingimustele ning looma keskkonna, mis mõjub soodsamalt ametiühingute ja nende tegevuse arendusele; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon aitaks välja töötada meetmeid rahvusvahelise ja kohaliku õiguskaitsealase suutlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab ASEANi piirkonna suurt majanduspotentsiaali ning kutsub ASEANi riike ja ASEANi riikides tegutsevaid omamaiseid ja välisriikide ettevõtjaid üles tegutsema kooskõlas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetega, järgima aktiivselt ILO põhilisi töönorme ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, edendama asjakohast tööhõive kaitset ja juurdepääsu inimväärsetele töötingimustele ning looma keskkonna, mis mõjub soodsamalt ametiühingute ja nende tegevuse arendusele; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon aitaks välja töötada meetmeid rahvusvahelise ja kohaliku õiguskaitsealase suutlikkuse parandamiseks;

| 5. | on seisukohal, et ASEANi riigid peaksid liikuma kaasava majandusliku ja sotsiaalse arengu uude faasi, pöörates erilist tähelepanu oma rahvaste inimõigustele, sotsiaalsetele, tööalastele ja majanduslikele õigustele, et tagada õiglasem ja võrdsem ühiskond; on arvamusel, et selle saavutamiseks peaksid nad kasutama oma suurenenud majanduslikku jõukust, et tugevdada sotsiaalkindlustuse ja sotisaalkaitse võrgustikke; nõuab ühtlasi, et EL suurendaks koostööd inimõiguste valdkonnas, et aidata muuta ASEANi valitsustevahelist inimõiguste komisjoni (AICHR) tulemuslikuks inimõiguste kaitsjaks ja edendajaks; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ASEANi riigid peaksid liikuma kaasava majandusliku ja sotsiaalse arengu uude faasi, pöörates erilist tähelepanu oma rahvaste inimõigustele, sotsiaalsetele, tööalastele ja majanduslikele õigustele, et tagada õiglasem ja võrdsem ühiskond; on arvamusel, et selle saavutamiseks peaksid nad kasutama oma suurenenud majanduslikku jõukust, et tugevdada sotsiaalkindlustuse ja sotisaalkaitse võrgustikke; nõuab ühtlasi, et EL suurendaks koostööd inimõiguste valdkonnas, et aidata muuta ASEANi valitsustevahelist inimõiguste komisjoni (AICHR) tulemuslikuks inimõiguste kaitsjaks ja edendajaks;

| 6. | rõhutab, et EL ja ASEAN jagavad samu väärtusi ning neil on ühised poliitilised ja majanduslikud huvid, mida tuleks jätkuvalt eelisjärjekorras arendada ja viia strateegilise partnerluse tasandile; tunneb heameelt, et selle suhte tähtsuse tunnustamiseks kaalub Euroopa välisteenistus aktiivselt ASEANi juurde ELi delegatsiooni juhi määramist; ootab, et selle tulemusena toimuks tõhusam kooskõlastamine ASEANi liikmesriikidesse määratud ELi delegatsiooni juhtide ja ELi liikmesriikide saatkondade vahel ning laieneks ELi poliitiline usaldusväärsus ja nähtavus; kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning komisjoni esitama uuendatud ja terviklikuma Kagu-Aasia strateegia; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et EL ja ASEAN jagavad samu väärtusi ning neil on ühised poliitilised ja majanduslikud huvid, mida tuleks jätkuvalt eelisjärjekorras arendada ja viia strateegilise partnerluse tasandile; tunneb heameelt, et selle suhte tähtsuse tunnustamiseks kaalub Euroopa välisteenistus aktiivselt ASEANi juurde ELi delegatsiooni juhi määramist; ootab, et selle tulemusena toimuks tõhusam kooskõlastamine ASEANi liikmesriikidesse määratud ELi delegatsiooni juhtide ja ELi liikmesriikide saatkondade vahel ning laieneks ELi poliitiline usaldusväärsus ja nähtavus; kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning komisjoni esitama uuendatud ja terviklikuma Kagu-Aasia strateegia;

| 7. | on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid peaksid tegema tööd ASEANi piirkonna jaoks ühtse ja järjekindla lähenemistee loomiseks, toetades ja täiendades üksteist ning võimaldades ELil seeläbi arendada kõnealuses piirkonnas tugevamat majanduslikku ja poliitilist kohalolu; on arvamusel, et ASEANi piirkondlikel ja riiklikel foorumitel on tähtis suurendada ELi ja liikmesriikide esindajate kohalolu kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid peaksid tegema tööd ASEANi piirkonna jaoks ühtse ja järjekindla lähenemistee loomiseks, toetades ja täiendades üksteist ning võimaldades ELil seeläbi arendada kõnealuses piirkonnas tugevamat majanduslikku ja poliitilist kohalolu; on arvamusel, et ASEANi piirkondlikel ja riiklikel foorumitel on tähtis suurendada ELi ja liikmesriikide esindajate kohalolu kõikidel tasanditel;

| 8. | soovitab liidul püüda suurendada nendes riikides üldsuse teadlikkust sellest, et liidu roll välispoliitikas on etendada seadusandlikku võimu, kes püüab edendada piirkondlikku integratsiooni poliitilise dialoogi, kaubandusalaste sooduslepingute ja partnerluslepingute kaudu; |
| --- | --- |

8.

soovitab liidul püüda suurendada nendes riikides üldsuse teadlikkust sellest, et liidu roll välispoliitikas on etendada seadusandlikku võimu, kes püüab edendada piirkondlikku integratsiooni poliitilise dialoogi, kaubandusalaste sooduslepingute ja partnerluslepingute kaudu;

| 9. | väljendab suurt heameelt selle üle, et ELi ja seitsme ASEANi liikmesriigi vahel peetakse läbirääkimisi seitsme partnerlus- ja koostöölepingu üle, millest saavad vastastikuste suhete süvendamise nurgakivid, ning rõhutab, et ülejäänud ASEANi liikmetega on vaja läbirääkimisi kiirendada; nõuab olemasolevate partnerlus- ja koostöölepingute kiiret ratifitseerimist; arvab siiski, et partnerlus- ja koostöölepingud üksikute riikidega ei tohiks saada ELi ja ASEANi üldiste suhete komistuskiviks; |
| --- | --- |

9.

väljendab suurt heameelt selle üle, et ELi ja seitsme ASEANi liikmesriigi vahel peetakse läbirääkimisi seitsme partnerlus- ja koostöölepingu üle, millest saavad vastastikuste suhete süvendamise nurgakivid, ning rõhutab, et ülejäänud ASEANi liikmetega on vaja läbirääkimisi kiirendada; nõuab olemasolevate partnerlus- ja koostöölepingute kiiret ratifitseerimist; arvab siiski, et partnerlus- ja koostöölepingud üksikute riikidega ei tohiks saada ELi ja ASEANi üldiste suhete komistuskiviks;

| 10. | toetab suhte parlamentaarse mõõtme tugevdamist; on seisukohal, et ametliku Euroopa-ASEANi parlamentidevahelise assamblee loomine süvendaks ELi ja ASEANi liikmesriikide vahelisi suhteid, kui aeg on selleks küps, ning sellest võiks saada ka foorum mitmepoolseks mõttevahetuseks, mille käigus käsitletakse ülemaailmseid küsimusi terviklikumalt; soovitab samuti luua sidemeid Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni ja ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni (AICHR) vahel; usub, et parlamentaarse demokraatia edendamise amet võiks pakkuda ASEANi parlamentidevahelisele assambleele (AIPA) abi suutlikkuse suurendamise alal, tugevdades riikide parlamentide rolli ja AIPA rolli ASEANis; |
| --- | --- |

10.

toetab suhte parlamentaarse mõõtme tugevdamist; on seisukohal, et ametliku Euroopa-ASEANi parlamentidevahelise assamblee loomine süvendaks ELi ja ASEANi liikmesriikide vahelisi suhteid, kui aeg on selleks küps, ning sellest võiks saada ka foorum mitmepoolseks mõttevahetuseks, mille käigus käsitletakse ülemaailmseid küsimusi terviklikumalt; soovitab samuti luua sidemeid Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni ja ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni (AICHR) vahel; usub, et parlamentaarse demokraatia edendamise amet võiks pakkuda ASEANi parlamentidevahelisele assambleele (AIPA) abi suutlikkuse suurendamise alal, tugevdades riikide parlamentide rolli ja AIPA rolli ASEANis;

| 11. | rõhutab kasu, mida toovad sagedasemad ühised kõrgetasemelised kohtumised ning parem vastastikune koostöö ja mõistmine mitmepoolsetel foorumitel, näiteks ÜROs ja selle allasutustes, IMFis ja WTOs; |
| --- | --- |

11.

rõhutab kasu, mida toovad sagedasemad ühised kõrgetasemelised kohtumised ning parem vastastikune koostöö ja mõistmine mitmepoolsetel foorumitel, näiteks ÜROs ja selle allasutustes, IMFis ja WTOs;

| 12. | rõhutab, et Aasia-Euroopa kohtumist (ASEM) ja Aasia-Euroopa parlamentaarset partnerlust (ASEP) tuleks praeguste ELi ja ASEANi vaheliste suhtluskanalitena riiklikul ja parlamentaarsel tasandil väärtustada ja laiendada; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Aasia-Euroopa kohtumist (ASEM) ja Aasia-Euroopa parlamentaarset partnerlust (ASEP) tuleks praeguste ELi ja ASEANi vaheliste suhtluskanalitena riiklikul ja parlamentaarsel tasandil väärtustada ja laiendada;

| 13. | toetab ASEANi oma ruumi väljaarendamises keset Hiina, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vastandlikke majandus- ja julgeolekuhuvisid; soovib, et EL oleks ASEANile aktiivne poliitiline partner tema püüdlustes leida olulistele julgeolekualastele ja geostrateegilistele probleemidele mittesõjalisi lahendusi, jagades ELi kogemusi konfliktide ennetamisel ja lahendamisel ning piirialaste ja territoriaalsete vaidluste lahendamisel, et suurendada rahu ja piirkondlikku stabiilsust; |
| --- | --- |

13.

toetab ASEANi oma ruumi väljaarendamises keset Hiina, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide vastandlikke majandus- ja julgeolekuhuvisid; soovib, et EL oleks ASEANile aktiivne poliitiline partner tema püüdlustes leida olulistele julgeolekualastele ja geostrateegilistele probleemidele mittesõjalisi lahendusi, jagades ELi kogemusi konfliktide ennetamisel ja lahendamisel ning piirialaste ja territoriaalsete vaidluste lahendamisel, et suurendada rahu ja piirkondlikku stabiilsust;

| 14. | on mures Lõuna-Hiina mere sündmuste hiljutise käigu pärast ja peab tänuväärseks osalisriikide käitumist Lõuna-Hiina merel käsitleva deklaratsiooni rakendamise töörühma tööd, mille eesmärk on leida selles piirkonnas tekkinud merepiirialasele vaidlusele rahumeelne ja vastastikku kasulik lahendus; |
| --- | --- |

14.

on mures Lõuna-Hiina mere sündmuste hiljutise käigu pärast ja peab tänuväärseks osalisriikide käitumist Lõuna-Hiina merel käsitleva deklaratsiooni rakendamise töörühma tööd, mille eesmärk on leida selles piirkonnas tekkinud merepiirialasele vaidlusele rahumeelne ja vastastikku kasulik lahendus;

| 15. | nõuab tungivalt, et liit aitaks leevendada geopoliitilisi pingeid piirkonnas tiheda suhte abil ASEANiga, mis eeldab konfliktide lahendamise mehhanismide tugevdamist; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et liit aitaks leevendada geopoliitilisi pingeid piirkonnas tiheda suhte abil ASEANiga, mis eeldab konfliktide lahendamise mehhanismide tugevdamist;

| 16. | võtab teadmiseks ASEANi riikide jõupingutused piraatlusevastases võitluses ja kiidab heaks seni esitatud positiivsed aruanded; rõhutab selle piirkonna meretransporditeede olulist ja keerulist olemust maailmamajanduse seisukohast ning nende haavatavust ja on seisukohal, et seda tuleks ELi jõupingutustes antud piirkonnas pidevalt arvesse võtta; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks ASEANi riikide jõupingutused piraatlusevastases võitluses ja kiidab heaks seni esitatud positiivsed aruanded; rõhutab selle piirkonna meretransporditeede olulist ja keerulist olemust maailmamajanduse seisukohast ning nende haavatavust ja on seisukohal, et seda tuleks ELi jõupingutustes antud piirkonnas pidevalt arvesse võtta;

| 17. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama ASEANi sekretariaadi ja ASEANi organite suutlikkuse tõstmiseks tehtavate jõupingutuste toetamist ELi kogemuste põhjal; soovitab jätkata sellise abi andmist ASEANi piirkondliku integratsiooni toetuseks loodud ELi programmi (ARISE) kaudu; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama ASEANi sekretariaadi ja ASEANi organite suutlikkuse tõstmiseks tehtavate jõupingutuste toetamist ELi kogemuste põhjal; soovitab jätkata sellise abi andmist ASEANi piirkondliku integratsiooni toetuseks loodud ELi programmi (ARISE) kaudu;

| 18. | soovitab toetada piirkondadeüleseid kultuuriesitajate külastusi ning kutsub liikmesriike üles julgustama ASEANi piirkonna laiemat tutvustamist riiklikus meedias ja hariduses ning suurendama oma kohalolu selles piirkonnas kultuuriasutuste või muude vahendite kaudu, mis laiendaksid ja süvendaksid kultuurisidemeid ASEANi riikidega ning parandaksid ja edendaksid kultuuride vastastikust tundmist ja dialoogi; |
| --- | --- |

18.

soovitab toetada piirkondadeüleseid kultuuriesitajate külastusi ning kutsub liikmesriike üles julgustama ASEANi piirkonna laiemat tutvustamist riiklikus meedias ja hariduses ning suurendama oma kohalolu selles piirkonnas kultuuriasutuste või muude vahendite kaudu, mis laiendaksid ja süvendaksid kultuurisidemeid ASEANi riikidega ning parandaksid ja edendaksid kultuuride vastastikust tundmist ja dialoogi;

| 19. | arvab, et tasuks kaaluda iga-aastaselt vahetuva teemaga kultuuriaasta korraldamist, mille raames võiks tutvustada mõnda ELi liikmesriiki ASEANi liikmesriikides ja mõnda ASEANi riiki Euroopas; |
| --- | --- |

19.

arvab, et tasuks kaaluda iga-aastaselt vahetuva teemaga kultuuriaasta korraldamist, mille raames võiks tutvustada mõnda ELi liikmesriiki ASEANi liikmesriikides ja mõnda ASEANi riiki Euroopas;

| 20. | tunneb heameelt asjaolu üle, et EL on praegu suurim partner teaduskoostöös enamiku ASEANi liikmesriikidega, ning soovitab, et komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni programmi Horisont 2020 tuleks selle piirkonna teadusasutustele aktiivsemalt reklaamida; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt asjaolu üle, et EL on praegu suurim partner teaduskoostöös enamiku ASEANi liikmesriikidega, ning soovitab, et komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni programmi Horisont 2020 tuleks selle piirkonna teadusasutustele aktiivsemalt reklaamida;

| 21. | rõhutab noorte liikuvuse edendamiseks loodud vahetusprogrammide, näiteks Erasmuse tähtsat osa kultuuridevahelises üliõpilaste ja teadusalases koostöös ELi ja ASEANi kõrgharidusasutuste vahel; teeb ettepaneku luua Euroopa ülikoolidesse ASEANi uurimiskeskused ja ASEANi ülikoolidesse ELi uurimiskeskused ning avardada ühiskraadide andmise võimalusi; arvab, et EL peaks laiendama ülikoolide ingliskeelseid õppekavu, et paremini hõlbustada Aasia üliõpilaste juurdepääsu Euroopa ülikoolidele, samal ajal kui ELi teadlastel tuleks aidata Aasia teadusprogrammidega liituda, seda muu hulgas koostöös ASEANi ülikoolide võrgustikuga (AUN); |
| --- | --- |

21.

rõhutab noorte liikuvuse edendamiseks loodud vahetusprogrammide, näiteks Erasmuse tähtsat osa kultuuridevahelises üliõpilaste ja teadusalases koostöös ELi ja ASEANi kõrgharidusasutuste vahel; teeb ettepaneku luua Euroopa ülikoolidesse ASEANi uurimiskeskused ja ASEANi ülikoolidesse ELi uurimiskeskused ning avardada ühiskraadide andmise võimalusi; arvab, et EL peaks laiendama ülikoolide ingliskeelseid õppekavu, et paremini hõlbustada Aasia üliõpilaste juurdepääsu Euroopa ülikoolidele, samal ajal kui ELi teadlastel tuleks aidata Aasia teadusprogrammidega liituda, seda muu hulgas koostöös ASEANi ülikoolide võrgustikuga (AUN);

| 22. | soovitab eelkõige uue partnerlusinstrumendi kasutamisega seoses astuda samme korrapärase vahetuse ja vastastikuse õppimise protsesside tugevdamiseks näiteks mitmekultuuriliste ühiskondade ja 21. sajandi demokraatliku riigi struktuuride valdkonnas; rõhutab vajadust võtta arvesse vähemuste õigusi ning edendada soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist ning parandada tüdrukute ja naiste elu, sotsiaal- ja tööstandardeid, kaotades seejuures sunniviisilise töö ja lapstööjõu, edendada asjakohast töökaitset ja juurdepääsu inimväärsetele töötingimustele ning arendada jätkusuutlikke ja üldiseid riikliku hoolekande süsteeme, õigus- ja julgeolekusüsteeme, majanduslikku koostööd ja muid asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

22.

soovitab eelkõige uue partnerlusinstrumendi kasutamisega seoses astuda samme korrapärase vahetuse ja vastastikuse õppimise protsesside tugevdamiseks näiteks mitmekultuuriliste ühiskondade ja 21. sajandi demokraatliku riigi struktuuride valdkonnas; rõhutab vajadust võtta arvesse vähemuste õigusi ning edendada soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist ning parandada tüdrukute ja naiste elu, sotsiaal- ja tööstandardeid, kaotades seejuures sunniviisilise töö ja lapstööjõu, edendada asjakohast töökaitset ja juurdepääsu inimväärsetele töötingimustele ning arendada jätkusuutlikke ja üldiseid riikliku hoolekande süsteeme, õigus- ja julgeolekusüsteeme, majanduslikku koostööd ja muid asjakohaseid meetmeid;

| 23. | rõhutab, et oluline on arendada inimestevahelisi kontakte, ja kiidab Aasia-Euroopa Fondi (ASEF) tööd, mille peamine ülesanne on arendada sidemeid kummagi piirkonna kodanikuühiskondade vahel; nõuab, et EL ei oleks ainult liige, vaid võtaks endale aktiivsema ja nähtavama institutsioonilise rolli; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et oluline on arendada inimestevahelisi kontakte, ja kiidab Aasia-Euroopa Fondi (ASEF) tööd, mille peamine ülesanne on arendada sidemeid kummagi piirkonna kodanikuühiskondade vahel; nõuab, et EL ei oleks ainult liige, vaid võtaks endale aktiivsema ja nähtavama institutsioonilise rolli;

| 24. | nõuab sõpruslinnade algatuse käivitamist, et ühendada omavahel Euroopa ja Aasia piirkondi, kelle vahel on tänaseni olnud vähe kontakte; |
| --- | --- |

24.

nõuab sõpruslinnade algatuse käivitamist, et ühendada omavahel Euroopa ja Aasia piirkondi, kelle vahel on tänaseni olnud vähe kontakte;

| 25. | soovitab ELil suurendada oma piirkondadevahelist koostööd ASEANiga katastroofi ja kriisi ennetamisel ja juhtimisel, sellistes problemaatilistes küsimustes nagu säästev areng toiduga kindlustatuse valdkondades, ressursside juhtimisel (sealhulgas vee- ja mereressursside kasutamisel, kaasa arvatud Mekongi allpiirkonnas), põllumajandusinvesteeringute, väikepõllumajandustootjate toetamise, linnastumise, ühenduvuse ja transpordi ning ka kliimamuutuste, taastuvenergia, energiatõhususe ja säästvale energiavarustusele ülemineku, turismi, teadusuuringute ja innovatsiooni küsimuses; |
| --- | --- |

25.

soovitab ELil suurendada oma piirkondadevahelist koostööd ASEANiga katastroofi ja kriisi ennetamisel ja juhtimisel, sellistes problemaatilistes küsimustes nagu säästev areng toiduga kindlustatuse valdkondades, ressursside juhtimisel (sealhulgas vee- ja mereressursside kasutamisel, kaasa arvatud Mekongi allpiirkonnas), põllumajandusinvesteeringute, väikepõllumajandustootjate toetamise, linnastumise, ühenduvuse ja transpordi ning ka kliimamuutuste, taastuvenergia, energiatõhususe ja säästvale energiavarustusele ülemineku, turismi, teadusuuringute ja innovatsiooni küsimuses;

| 26. | märgib, et ASEANi riikides on jätkuvalt probleemiks vaesus ja et see mõjutab peamiselt naisi, madala kvalifikatsiooniga inimesi, maapiirkondi ning etnilisi ja usulisi vähemusi; peab seetõttu vajalikuks jõukuse ühtlasemat jaotust ja sotsiaalse õigluse edendamist kõigil tasanditel ning leiab, et jätkuvalt on vaja uut ELi strateegiat, mis edendaks nendes riikides arengut ja võitleks ebavõrdsuse vastu, pakkudes muu hulgas juurdepääsu rahastamisele mikrokrediidi kaudu; on seisukohal, et selline strateegia peaks põhinema eelkõige sellistel põhimõtetel nagu poliitikavaldkondade arengusidusus, abi tulemuslikkus pikas perspektiivis, põhiliste sotsiaalsete vajaduste esmatähtsus ning riiklike osapoolte, sealhulgas riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste, valitsusväliste arenguorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna osalemine; |
| --- | --- |

26.

märgib, et ASEANi riikides on jätkuvalt probleemiks vaesus ja et see mõjutab peamiselt naisi, madala kvalifikatsiooniga inimesi, maapiirkondi ning etnilisi ja usulisi vähemusi; peab seetõttu vajalikuks jõukuse ühtlasemat jaotust ja sotsiaalse õigluse edendamist kõigil tasanditel ning leiab, et jätkuvalt on vaja uut ELi strateegiat, mis edendaks nendes riikides arengut ja võitleks ebavõrdsuse vastu, pakkudes muu hulgas juurdepääsu rahastamisele mikrokrediidi kaudu; on seisukohal, et selline strateegia peaks põhinema eelkõige sellistel põhimõtetel nagu poliitikavaldkondade arengusidusus, abi tulemuslikkus pikas perspektiivis, põhiliste sotsiaalsete vajaduste esmatähtsus ning riiklike osapoolte, sealhulgas riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste, valitsusväliste arenguorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna osalemine;

| 27. | rõhutab asjaolu, et EL peaks toetama ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni suutlikkuse tõstmist ning pakkuma ka tehnilist abi ASEANi naiste ja laste küsimuste komisjonile; |
| --- | --- |

27.

rõhutab asjaolu, et EL peaks toetama ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni suutlikkuse tõstmist ning pakkuma ka tehnilist abi ASEANi naiste ja laste küsimuste komisjonile;

| 28. | soovib suuremat koostööd ja vastastikust lähenemist selliste inimõigusküsimuste osas nagu sõna- ja meediavabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus, seda ka ametiühingute jaoks, ning on seisukohal, et nii ELil kui ka ASEANil on oma valdkonnad, kus on veel arenguruumi, pidades silmas näiteks rändajate ja vähemuste kohtlemist; |
| --- | --- |

28.

soovib suuremat koostööd ja vastastikust lähenemist selliste inimõigusküsimuste osas nagu sõna- ja meediavabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus, seda ka ametiühingute jaoks, ning on seisukohal, et nii ELil kui ka ASEANil on oma valdkonnad, kus on veel arenguruumi, pidades silmas näiteks rändajate ja vähemuste kohtlemist;

| 29. | loodab, et ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni pädevuse läbivaatamine annab võimaluse selle rolli tugevdamiseks; kutsub ASEANi üles töötama välja normid ja eeskirjad, mis hõlbustaksid inimõiguste deklaratsiooni rakendamist; rõhutab, et vastuolu korral kõnealuse deklaratsiooni sätetega kehtivad rahvusvahelisest õigusest tulenevad ASEANi liikmesriikide kohustused; arvab samuti, et tulevikus tuleks inimõiguste rikkumiste juhtudeks töötada välja piirkondlikud vaidluste lahendamise ja sanktsioonimehhanismid, võttes eeskuju teistes piirkondades juba olemasolevatest mehhanismidest, nagu näiteks Euroopa Inimõiguste Kohus; toetab tugevamat koostööd vastastikustes inimõigustega seotud mureküsimustes; |
| --- | --- |

29.

loodab, et ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni pädevuse läbivaatamine annab võimaluse selle rolli tugevdamiseks; kutsub ASEANi üles töötama välja normid ja eeskirjad, mis hõlbustaksid inimõiguste deklaratsiooni rakendamist; rõhutab, et vastuolu korral kõnealuse deklaratsiooni sätetega kehtivad rahvusvahelisest õigusest tulenevad ASEANi liikmesriikide kohustused; arvab samuti, et tulevikus tuleks inimõiguste rikkumiste juhtudeks töötada välja piirkondlikud vaidluste lahendamise ja sanktsioonimehhanismid, võttes eeskuju teistes piirkondades juba olemasolevatest mehhanismidest, nagu näiteks Euroopa Inimõiguste Kohus; toetab tugevamat koostööd vastastikustes inimõigustega seotud mureküsimustes;

| 30. | nõuab tungivalt, et EL suurendaks oma abi ja koostööd korruptsiooni vastu võitlemisel ning toetaks selleks muu hulgas ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et EL suurendaks oma abi ja koostööd korruptsiooni vastu võitlemisel ning toetaks selleks muu hulgas ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks ASEANi riikide abistamist, et vähendada edasi riikide vahel esinevat ebavõrdsust ning toetada neid poliitilise, majandusliku ja institutsioonilise integratsiooni edendamisel piirkondlikul tasandil, pöörates erilist tähelepanu vähim arenenud riikidele (Kambodža, Laos ja Myanmar); |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks ASEANi riikide abistamist, et vähendada edasi riikide vahel esinevat ebavõrdsust ning toetada neid poliitilise, majandusliku ja institutsioonilise integratsiooni edendamisel piirkondlikul tasandil, pöörates erilist tähelepanu vähim arenenud riikidele (Kambodža, Laos ja Myanmar);

| 32. | nõuab tungivalt, et maa hõivamise peatamiseks hakataks rakendama ELi 2004. aasta maapoliitika suuniseid; rõhutab eriti, et rahastajad peaksid toetama maapoliitikat, mille eesmärk on väiketalunike ja perepõhise põllumajanduse kaitse ja tugevdamine; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et maa hõivamise peatamiseks hakataks rakendama ELi 2004. aasta maapoliitika suuniseid; rõhutab eriti, et rahastajad peaksid toetama maapoliitikat, mille eesmärk on väiketalunike ja perepõhise põllumajanduse kaitse ja tugevdamine;

| 33. | väljendab tunnustust ASEANi liikmesriikide otsusele kuulutada ASEAN tuumarelvavabaks tsooniks ja arvab, et teised peaksid nende eeskuju järgima; |
| --- | --- |

33.

väljendab tunnustust ASEANi liikmesriikide otsusele kuulutada ASEAN tuumarelvavabaks tsooniks ja arvab, et teised peaksid nende eeskuju järgima;

| 34. | väljendab muret seoses keskkonnapoliitikaga, eelkõige seoses ebaseadusliku raide, põletamise ja sellest tuleneva suduga, mis avaldab märkimisväärset negatiivset mõju ka väljaspool ASEANi piiri; peab kahetsusväärseks, et ELi biokütusepoliitika aitab kaasa õlipalmikasvatuse kiirele laiendamisele, mille tagajärjeks on vaese maaelanikkonna omandi võõrandamine ja/või nende inimeste ebasoodsatel tingimustel töölerakendamine õlipalmiistandustes; arvab seetõttu, et arenguabi kontekstis on äärmiselt tähtis toetada arengumaade vaese elanikkonna õigust maaressurssidele; soovitab teha suuremaid jõupingutusi keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, avaldab tunnustust ASEANi bioloogilise mitmekesisuse keskusele tehtud töö eest ja ootab tihedamat koostööd ELi ja ASEANi vahel kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise vallas; |
| --- | --- |

34.

väljendab muret seoses keskkonnapoliitikaga, eelkõige seoses ebaseadusliku raide, põletamise ja sellest tuleneva suduga, mis avaldab märkimisväärset negatiivset mõju ka väljaspool ASEANi piiri; peab kahetsusväärseks, et ELi biokütusepoliitika aitab kaasa õlipalmikasvatuse kiirele laiendamisele, mille tagajärjeks on vaese maaelanikkonna omandi võõrandamine ja/või nende inimeste ebasoodsatel tingimustel töölerakendamine õlipalmiistandustes; arvab seetõttu, et arenguabi kontekstis on äärmiselt tähtis toetada arengumaade vaese elanikkonna õigust maaressurssidele; soovitab teha suuremaid jõupingutusi keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, avaldab tunnustust ASEANi bioloogilise mitmekesisuse keskusele tehtud töö eest ja ootab tihedamat koostööd ELi ja ASEANi vahel kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise vallas;

| 35. | palub tungivalt ASEANi liikmesriikidel jõuda kokkuleppele kooskõlastatud meetmetes, mida võetakse keskkonda laastavate tulekahjude ennetamiseks ja nende leviku piiramiseks; nõuab tungivalt, et Indoneesia ratifitseeriks 2002. aasta lepingu piirkonna tulekahjude tagajärjel suduna leviva saaste kohta; |
| --- | --- |

35.

palub tungivalt ASEANi liikmesriikidel jõuda kokkuleppele kooskõlastatud meetmetes, mida võetakse keskkonda laastavate tulekahjude ennetamiseks ja nende leviku piiramiseks; nõuab tungivalt, et Indoneesia ratifitseeriks 2002. aasta lepingu piirkonna tulekahjude tagajärjel suduna leviva saaste kohta;

| 36. | rõhutab, et EL peaks ka tõhustama poliitilisi dialooge ja koostööd sellistes küsimustes nagu põhiõigused, sealhulgas etniliste ja usuliste vähemuste õigused, ning sõnavabaduse ja teabe vaba liikumise kaitsmisel ka sellistes ühistes mureküsimustes, mis on seotud õigusriigi ja julgeolekuga, nagu võitlus rahvusvahelise kuritegevuse, korruptsiooni, maksudest kõrvalehoidumise, rahapesu ning inim- ja narkokaubanduse vastu ning terrorismivastane võitlus, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, desarmeerimine, meresõidu turvalisus ja küberjulgeolek; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et EL peaks ka tõhustama poliitilisi dialooge ja koostööd sellistes küsimustes nagu põhiõigused, sealhulgas etniliste ja usuliste vähemuste õigused, ning sõnavabaduse ja teabe vaba liikumise kaitsmisel ka sellistes ühistes mureküsimustes, mis on seotud õigusriigi ja julgeolekuga, nagu võitlus rahvusvahelise kuritegevuse, korruptsiooni, maksudest kõrvalehoidumise, rahapesu ning inim- ja narkokaubanduse vastu ning terrorismivastane võitlus, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, desarmeerimine, meresõidu turvalisus ja küberjulgeolek;

| 37. | peab murettekitavaks linnaarenguga seotud probleeme, mida ASEANi riikidel tuleb oma majanduskasvust tulenevalt lahendada ning mille hulka kuulub maalt linna suunduvate rändevoogude juhtimine, linnaplaneerimine ning taristute ja põhiteenuste pakkumine, meetmete võtmine slummide levimise takistamiseks ning vajadus kasutada puhtaid ja taastuvaid energiaallikaid, et vähendada saastatust; kutsub komisjoni üles tegema ASEANi riikidega koostööd, et töötada välja strateegiad nimetatud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

37.

peab murettekitavaks linnaarenguga seotud probleeme, mida ASEANi riikidel tuleb oma majanduskasvust tulenevalt lahendada ning mille hulka kuulub maalt linna suunduvate rändevoogude juhtimine, linnaplaneerimine ning taristute ja põhiteenuste pakkumine, meetmete võtmine slummide levimise takistamiseks ning vajadus kasutada puhtaid ja taastuvaid energiaallikaid, et vähendada saastatust; kutsub komisjoni üles tegema ASEANi riikidega koostööd, et töötada välja strateegiad nimetatud probleemide lahendamiseks;

| 38. | soovitab toetada piirkondlikku majandusintegratsiooni, pidades eelkõige silmas kaupade, teenuste ja investeeringute vaba liikumist ning oskustööliste liikuvust, ning tõhustada edasist koostööd katastroofide ja kriiside ohjamise, julgeoleku, vaesuse vastu võitlemise ja rände küsimustes; |
| --- | --- |

38.

soovitab toetada piirkondlikku majandusintegratsiooni, pidades eelkõige silmas kaupade, teenuste ja investeeringute vaba liikumist ning oskustööliste liikuvust, ning tõhustada edasist koostööd katastroofide ja kriiside ohjamise, julgeoleku, vaesuse vastu võitlemise ja rände küsimustes;

| 39. | tuletab meelde, et oluline on toetada ka kasvavat erasektorit, tugevdades dialoogi Euroopa ja Aasia ettevõtjate vahel ning avaliku ja erasektori koostööd rahanduse, investeerimise, majanduse ja kaubanduse vallas, hõlmates ka Euroopa VKEde tegevuse rahvusvaheliseks muutmist ja nende turulepääsu, ning jätkuva ülemaailmse finantskriisi küsimuses; julgustab sellega seoses parimate tavade vahetamist ELi ja ASEANi vahel; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et oluline on toetada ka kasvavat erasektorit, tugevdades dialoogi Euroopa ja Aasia ettevõtjate vahel ning avaliku ja erasektori koostööd rahanduse, investeerimise, majanduse ja kaubanduse vallas, hõlmates ka Euroopa VKEde tegevuse rahvusvaheliseks muutmist ja nende turulepääsu, ning jätkuva ülemaailmse finantskriisi küsimuses; julgustab sellega seoses parimate tavade vahetamist ELi ja ASEANi vahel;

| 40. | märgib, et mitme ASEANi liikme jaoks on tekstiilitoodete eksport ELi oluline valdkond, ning tuletab meelde, et GSP ja GSP+ andmine on seotud tööõiguse põhireeglite ning ILO ja muude põhiliste säästva arengu jaoks väga oluliste rahvusvaheliste konventsioonide rakendamisega; |
| --- | --- |

40.

märgib, et mitme ASEANi liikme jaoks on tekstiilitoodete eksport ELi oluline valdkond, ning tuletab meelde, et GSP ja GSP+ andmine on seotud tööõiguse põhireeglite ning ILO ja muude põhiliste säästva arengu jaoks väga oluliste rahvusvaheliste konventsioonide rakendamisega;

| 41. | kutsub ASEANi liikmesriikide juhte üles toetama ELi eesmärki osaleda pärast ELi ühinemist Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga edaspidistel Ida-Aasia tippkohtumistel; |
| --- | --- |

41.

kutsub ASEANi liikmesriikide juhte üles toetama ELi eesmärki osaleda pärast ELi ühinemist Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga edaspidistel Ida-Aasia tippkohtumistel;

| 42. | väljendab heameelt Birmas/Myanmaris ette võetud rahuprotsessi ja demokraatlike reformide üle, mis avavad ajaloolise võimaluse ELi ja ASEANi suhete märkimisväärseks parandamiseks; on siiski endiselt mures etniliste vähemuste olukorra pärast; palub eriti rohindžade olukorda silmas pidades, et Birma valitsus ja tema ASEANi naabrid teeksid kindlasti võimalikult suuri jõupingutusi nende elutingimuste ja kodanikuõiguste parandamiseks; |
| --- | --- |

42.

väljendab heameelt Birmas/Myanmaris ette võetud rahuprotsessi ja demokraatlike reformide üle, mis avavad ajaloolise võimaluse ELi ja ASEANi suhete märkimisväärseks parandamiseks; on siiski endiselt mures etniliste vähemuste olukorra pärast; palub eriti rohindžade olukorda silmas pidades, et Birma valitsus ja tema ASEANi naabrid teeksid kindlasti võimalikult suuri jõupingutusi nende elutingimuste ja kodanikuõiguste parandamiseks;

| 43. | tunneb heameelt selle üle, et Kambodža ja Filipiinid on ratifitseerinud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhimääruse, ja kutsub kõiki ASEANi liikmesriike sama tegema; kutsub kõiki ASEANi liikmesriike samuti üles järgima ülemaailmset surmanuhtluse kaotamise suundumust; julgustab ASEANi liikmesriike ratifitseerima ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ja seda rakendama; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt selle üle, et Kambodža ja Filipiinid on ratifitseerinud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhimääruse, ja kutsub kõiki ASEANi liikmesriike sama tegema; kutsub kõiki ASEANi liikmesriike samuti üles järgima ülemaailmset surmanuhtluse kaotamise suundumust; julgustab ASEANi liikmesriike ratifitseerima ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ja seda rakendama;

| 44. | kiidab Indoneesiat ja Filipiine tegusa osalemise eest avatud valitsuse partnerluses ja lubaduse eest edendada valitsuse avatust ja riiklikku lojaalsust; teeb ülejäänud ASEANi riikidele ettepaneku liituda avatud valitsuse partnerlusega ning töötada tihedas ja mõtestatud koostöös kodanikuühiskonna ja rohujuure tasandi organisatsioonidega välja omaenda tegevuskavad; |
| --- | --- |

44.

kiidab Indoneesiat ja Filipiine tegusa osalemise eest avatud valitsuse partnerluses ja lubaduse eest edendada valitsuse avatust ja riiklikku lojaalsust; teeb ülejäänud ASEANi riikidele ettepaneku liituda avatud valitsuse partnerlusega ning töötada tihedas ja mõtestatud koostöös kodanikuühiskonna ja rohujuure tasandi organisatsioonidega välja omaenda tegevuskavad;

| 45. | tunneb siiski muret selle pärast, et paljudes ASEANi riikides seavad maa hõivamise juhtumid, valitseva eliidiga seotud isikute karistamatus ja korruptsioon ohtu selles piirkonnas tehtud tohutud majanduslikud ja sotsiaalsed edusammud; |
| --- | --- |

45.

tunneb siiski muret selle pärast, et paljudes ASEANi riikides seavad maa hõivamise juhtumid, valitseva eliidiga seotud isikute karistamatus ja korruptsioon ohtu selles piirkonnas tehtud tohutud majanduslikud ja sotsiaalsed edusammud;

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, nõukogule ja komisjonile, ASEANi parlamentidevahelisele assambleele (AIPA), ASEANi sekretariaadile ning ASEANi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, nõukogule ja komisjonile, ASEANi parlamentidevahelisele assambleele (AIPA), ASEANi sekretariaadile ning ASEANi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 85, 8.4.1980, lk 83.

(2)  ELT L 154, 15.6.2012, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0367.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0286.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0245.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0189.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0058.

(8)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 57.

(9)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 201.

(10)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 120.

(11)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 154.

(12)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 152.

(13)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 76.

(14)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 144.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/83

---

P7_TA(2014)0031

Võitlus looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta (2013/2747(RSP))

(2016/C 482/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjoni (UNCCPCJ) 2013. aasta aprilli resolutsiooni, mille ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 2013. aasta juulis heaks kiitis ja milles julgustatakse ÜRO liikmesriike käsitama organiseeritud kuritegevuse rühmituste osalusel toimuvat ebaseaduslikku kauplemist looduslike looma- ja taimeliikidega tõsise kuriteona ning seega inim- ja uimastikaubandusega samaväärsena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjoni (UNCCPCJ) 2013. aasta aprilli resolutsiooni, mille ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 2013. aasta juulis heaks kiitis ja milles julgustatakse ÜRO liikmesriike käsitama organiseeritud kuritegevuse rühmituste osalusel toimuvat ebaseaduslikku kauplemist looduslike looma- ja taimeliikidega tõsise kuriteona ning seega inim- ja uimastikaubandusega samaväärsena,

| — | võttes arvesse uurimist, mille viisid läbi Interpol ja IFAW (International Fund for Animal Welfare) internetis toimuva elevandiluukaubanduse kohta ELis ning mille tulemustes märgiti, et õiguskaitse on internetis sooritatavate looduslike liikidega seotud kuritegude küsimuses alles lapsekingades ja nõuti konkreetsete õigusaktide väljatöötamist, et reguleerida ELis internetipõhist looduslike liikidega kauplemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uurimist, mille viisid läbi Interpol ja IFAW (International Fund for Animal Welfare) internetis toimuva elevandiluukaubanduse kohta ELis ning mille tulemustes märgiti, et õiguskaitse on internetis sooritatavate looduslike liikidega seotud kuritegude küsimuses alles lapsekingades ja nõuti konkreetsete õigusaktide väljatöötamist, et reguleerida ELis internetipõhist looduslike liikidega kauplemist,

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 16. istungiks 3.–14. märtsil 2013. aastal Bangkokis (Tai), (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 16. istungiks 3.–14. märtsil 2013. aastal Bangkokis (Tai), (1)

| — | võttes arvesse osaliste konverentsi eelnimetatud 16. istungit, kus konventsiooniosalised leppisid kokku mitmes konkreetses salaküttimise ja looduslike liikidega kauplemise vastases meetmes, sealhulgas otsuseid 16.39–16.40 ning 16.78–16.83, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse osaliste konverentsi eelnimetatud 16. istungit, kus konventsiooniosalised leppisid kokku mitmes konkreetses salaküttimise ja looduslike liikidega kauplemise vastases meetmes, sealhulgas otsuseid 16.39–16.40 ning 16.78–16.83,

| — | võttes arvesse CITESi konventsiooni, mida rakendatakse ELis nõukogu määrusega (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (2) ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 865/2006 (3), millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse CITESi konventsiooni, mida rakendatakse ELis nõukogu määrusega (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (2) ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 865/2006 (3), millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad,

| — | võttes arvesse Berni konventsiooni alalise komitee 2. detsembril 2011. aastal vastu võetud soovitust nr 155 (2011) metslindude ebaseadusliku tapmise, püüdmise ja nendega kauplemise kohta ning sellele järgnenud komisjoni detsembri 2012. aasta tegevuskava lindude ebaseadusliku tapmise, püüdmise ja nendega kauplemise kaotamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Berni konventsiooni alalise komitee 2. detsembril 2011. aastal vastu võetud soovitust nr 155 (2011) metslindude ebaseadusliku tapmise, püüdmise ja nendega kauplemise kohta ning sellele järgnenud komisjoni detsembri 2012. aasta tegevuskava lindude ebaseadusliku tapmise, püüdmise ja nendega kauplemise kaotamiseks,

| — | võttes arvesse USA, Filipiinide ja Gaboni hiljutisi algatusi oma ebaseadusliku elevandiluu varu hävitamiseks, et tõsta looduslike liikidega kauplemise ohjeldamise eesmärgil üldsuse teadlikkust asjaolust, et nõudlus elevandiluu järele suureneb ning ebaseaduslik kauplemine ja salaküttimine hoogustuvad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA, Filipiinide ja Gaboni hiljutisi algatusi oma ebaseadusliku elevandiluu varu hävitamiseks, et tõsta looduslike liikidega kauplemise ohjeldamise eesmärgil üldsuse teadlikkust asjaolust, et nõudlus elevandiluu järele suureneb ning ebaseaduslik kauplemine ja salaküttimine hoogustuvad,

| — | võttes arvesse aafrika elevantide levikuala 11 riigi juhtide 26. septembri 2013. aasta ühisavaldust (aafrika elevantide päästmise partnerluse ehk Clintoni üleilmse algatuse raames), milles ärgitati teisi riike kehtestama või taastama riikliku moratooriumi võhkade ja elevandiluust toodete igasugusele kaubanduslikule impordile, ekspordile ning kohalikul tasandil toimuvale ostule ja müügile, kuni salaküttimine ei ohusta enam elevantide looduslikke populatsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aafrika elevantide levikuala 11 riigi juhtide 26. septembri 2013. aasta ühisavaldust (aafrika elevantide päästmise partnerluse ehk Clintoni üleilmse algatuse raames), milles ärgitati teisi riike kehtestama või taastama riikliku moratooriumi võhkade ja elevandiluust toodete igasugusele kaubanduslikule impordile, ekspordile ning kohalikul tasandil toimuvale ostule ja müügile, kuni salaküttimine ei ohusta enam elevantide looduslikke populatsioone,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (4), eelkõige selle punkti 127, ning võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (vahearuanne) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (4), eelkõige selle punkti 127, ning võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (vahearuanne) (5),

| — | võttes arvesse 27. veebruaril 2013. aastal Brüsselis toimunud keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni seminari looduslike liikidega seotud rahvusvahelise kuritegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. veebruaril 2013. aastal Brüsselis toimunud keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni seminari looduslike liikidega seotud rahvusvahelise kuritegevuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjonile 29. oktoobril 2013. aastal esitatud küsimust võitluse kohta looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu (O-000123/2013 – B7-0529/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile 29. oktoobril 2013. aastal esitatud küsimust võitluse kohta looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu (O-000123/2013 – B7-0529/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et looduslike liikidega seotud kuritegevus, mis hõlmab salaküttimist ja ebaseaduslikku ülestöötamist, looduslikest liikidest valmistatud või saadud ebaseaduslike toodete transiiti ning nimetatud toodete ebaseaduslikku müüki ja kasutamist tarbijariikides, on nüüdseks tõsiseltvõetav rahvusvaheline organiseeritud kuritegevuse haru, mille aastane käive on vähemalt 19 miljardit USA dollarit, ning arvestades, et see on maailma tähtsuselt neljas ebaseaduslik tegevus uimastikaubanduse, võltsimiste ja inimkaubanduse järel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et looduslike liikidega seotud kuritegevus, mis hõlmab salaküttimist ja ebaseaduslikku ülestöötamist, looduslikest liikidest valmistatud või saadud ebaseaduslike toodete transiiti ning nimetatud toodete ebaseaduslikku müüki ja kasutamist tarbijariikides, on nüüdseks tõsiseltvõetav rahvusvaheline organiseeritud kuritegevuse haru, mille aastane käive on vähemalt 19 miljardit USA dollarit, ning arvestades, et see on maailma tähtsuselt neljas ebaseaduslik tegevus uimastikaubanduse, võltsimiste ja inimkaubanduse järel;

| B. | arvestades, et ebaseaduslikus looduslike liikidega kauplemises osalevad sageli rahvusvahelised organiseeritud kuritegevuse võrgustikud ning see on nende võrgustike ja mässuliste relvarühmituste tuluallikaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ebaseaduslikus looduslike liikidega kauplemises osalevad sageli rahvusvahelised organiseeritud kuritegevuse võrgustikud ning see on nende võrgustike ja mässuliste relvarühmituste tuluallikaks;

| C. | arvestades, et looduslike liikidega seotud kuritegevus ohustab üksikisendite heaolu ning asjaomaste looma- ja taimeliikide kaitset ning seega kohalikke ökosüsteeme tervikuna; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et looduslike liikidega seotud kuritegevus ohustab üksikisendite heaolu ning asjaomaste looma- ja taimeliikide kaitset ning seega kohalikke ökosüsteeme tervikuna;

| D. | arvestades, et looduslike liikidega seotud kuritegevus on kujunenud suureks ohuks paljude riikide julgeolekule, poliitilisele stabiilsusele, majandusele, kohalikele elatusallikatele, loodusvaradele ja kultuuripärandile; arvestades, et tõhus tegelemine nende ohtudega eeldab nii ulatuslikku reageerimist, et see jääb sageli keskkonna või looduslike liikidega tegelevate õiguskaitseasutuste või isegi ühe riigi või piirkonna pädevusest välja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et looduslike liikidega seotud kuritegevus on kujunenud suureks ohuks paljude riikide julgeolekule, poliitilisele stabiilsusele, majandusele, kohalikele elatusallikatele, loodusvaradele ja kultuuripärandile; arvestades, et tõhus tegelemine nende ohtudega eeldab nii ulatuslikku reageerimist, et see jääb sageli keskkonna või looduslike liikidega tegelevate õiguskaitseasutuste või isegi ühe riigi või piirkonna pädevusest välja;

| E. | arvestades, et ebaseaduslik kauplemine looduslike liikidega ohustab tõsiselt ammenduvate loodusressurssidega kohalike kogukondade julgeolekut, õigusriigi põhimõtteid ja arengut, samuti rahu ja julgeolekut nendes riikides ja piirkondades, kus sellised kogukonnad asuvad, samuti ohustab see ka ülemaailmset jätkusuutlikku arengut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ebaseaduslik kauplemine looduslike liikidega ohustab tõsiselt ammenduvate loodusressurssidega kohalike kogukondade julgeolekut, õigusriigi põhimõtteid ja arengut, samuti rahu ja julgeolekut nendes riikides ja piirkondades, kus sellised kogukonnad asuvad, samuti ohustab see ka ülemaailmset jätkusuutlikku arengut;

| F. | arvestades, et looduslike liikidega seotud kuritegevuse ohjeldamiseks on vaja tegevust ülemaailmselt kõige kõrgemal poliitilisel tasandil ning rahvusvahelise ja riikide tasandi õiguskaitseasutuste vahel koordineerida, samuti on vaja kasutada vahendeid tulemuslikult, et tugevdada õiguskaitse- ja kriminaalkohtusüsteeme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et looduslike liikidega seotud kuritegevuse ohjeldamiseks on vaja tegevust ülemaailmselt kõige kõrgemal poliitilisel tasandil ning rahvusvahelise ja riikide tasandi õiguskaitseasutuste vahel koordineerida, samuti on vaja kasutada vahendeid tulemuslikult, et tugevdada õiguskaitse- ja kriminaalkohtusüsteeme;

| G. | arvestades, et seni, kuni nõudlus looduslikest liikidest saadud toodete järele püsib suur ja õiguskaitse vallas tehakse vähe jõupingutusi, toimub seadusliku kaubanduse kattevarjus jätkuvalt ebaseaduslik kauplemine, mis on ka salaküttimise ajendiks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seni, kuni nõudlus looduslikest liikidest saadud toodete järele püsib suur ja õiguskaitse vallas tehakse vähe jõupingutusi, toimub seadusliku kaubanduse kattevarjus jätkuvalt ebaseaduslik kauplemine, mis on ka salaküttimise ajendiks;

| 1. | rõhutab, et Euroopa Liit on ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise oluline turg ja transiidimarsruut; juhib tähelepanu asjaolule, et Europoli hinnangul annab ohustatud liikidega kauplemine igal aastal tulu vahemikus 18–26 miljardit eurot, kusjuures EL on maailmas kõige suurem turg; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa Liit on ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise oluline turg ja transiidimarsruut; juhib tähelepanu asjaolule, et Europoli hinnangul annab ohustatud liikidega kauplemine igal aastal tulu vahemikus 18–26 miljardit eurot, kusjuures EL on maailmas kõige suurem turg;

| 2. | toonitab, et CITESi eesmärk on tagada, et rahvusvaheline looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemine ei ohustaks liikide püsimajäämist looduses; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et CITESi eesmärk on tagada, et rahvusvaheline looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemine ei ohustaks liikide püsimajäämist looduses;

| 3. | peab murettekitavaks asjaolu, et Global Financial Integrity koostatud 2011. aasta veebruari aruandes „Rahvusvaheline kuritegevus arengumaades“ hinnati ainuüksi internetis toimuva ebaseadusliku looduslikest liikidest saadud toodetega kauplemise mahuks 10 miljardit USA dollarit aastas; |
| --- | --- |

3.

peab murettekitavaks asjaolu, et Global Financial Integrity koostatud 2011. aasta veebruari aruandes „Rahvusvaheline kuritegevus arengumaades“ hinnati ainuüksi internetis toimuva ebaseadusliku looduslikest liikidest saadud toodetega kauplemise mahuks 10 miljardit USA dollarit aastas;

| 4. | peab murettekitavaks üha tihenevaid sidemeid looduslike liikidega kauplemisega seotud isikute ja raha ning organiseeritud kuritegevuse muude vormide, näiteks uimasti- ja relvakaubanduse, korruptsiooni ja pettuse, aga ka militarismi ja terrorismi vahel; |
| --- | --- |

4.

peab murettekitavaks üha tihenevaid sidemeid looduslike liikidega kauplemisega seotud isikute ja raha ning organiseeritud kuritegevuse muude vormide, näiteks uimasti- ja relvakaubanduse, korruptsiooni ja pettuse, aga ka militarismi ja terrorismi vahel;

| 5. | peab murettekitavaks asjaolu, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused, eriti need, kes on suutelised tegelema ka salakaubaveoga, peavad looduslike liikidega kauplemist atraktiivseks eelkõige õiguskaitse ebapiisavuse ja selle puuduliku rakendamise tõttu ning suure tulu ja leebete karistuste tõttu; |
| --- | --- |

5.

peab murettekitavaks asjaolu, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused, eriti need, kes on suutelised tegelema ka salakaubaveoga, peavad looduslike liikidega kauplemist atraktiivseks eelkõige õiguskaitse ebapiisavuse ja selle puuduliku rakendamise tõttu ning suure tulu ja leebete karistuste tõttu;

| 6. | toonitab, et kui EL ja selle liikmesriigid soovivad ohustatud liikide kaitsel tõeliselt eesrinnas olla, tuleks kiiresti, aktiivselt ja ulatuslikult hakata edendama rahvusvahelisi läbirääkimisi, samuti tuleks luua kõige asjakohasem õigusraamistik ja rakendamistingimused, millega tagataks, et liidus kõrvaldatakse kõik seda ebaseaduslikku kauplemist võimaldavad lüngad; |
| --- | --- |

6.

toonitab, et kui EL ja selle liikmesriigid soovivad ohustatud liikide kaitsel tõeliselt eesrinnas olla, tuleks kiiresti, aktiivselt ja ulatuslikult hakata edendama rahvusvahelisi läbirääkimisi, samuti tuleks luua kõige asjakohasem õigusraamistik ja rakendamistingimused, millega tagataks, et liidus kõrvaldatakse kõik seda ebaseaduslikku kauplemist võimaldavad lüngad;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et looduslike liikidega seotud kuritegevus võib tõsiselt ohustada õigusriigi põhimõtteid ja jätkusuutlikku arengut; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et looduslike liikidega seotud kuritegevus võib tõsiselt ohustada õigusriigi põhimõtteid ja jätkusuutlikku arengut;

| 8. | on teadlik asjaolust, et ka ELi territooriumil esineb endiselt eri metsloomaliikide salaküttimist ning erikaitse all olevate haruldaste liikide ja isegi direktiivi 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv) IV lisas ja direktiivi 2009/147/EÜ (linnudirektiiv) I lisas loetletud ohustatud liikide tapmist, ära- ja kinnivõtmist ja nendega kauplemist; |
| --- | --- |

8.

on teadlik asjaolust, et ka ELi territooriumil esineb endiselt eri metsloomaliikide salaküttimist ning erikaitse all olevate haruldaste liikide ja isegi direktiivi 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv) IV lisas ja direktiivi 2009/147/EÜ (linnudirektiiv) I lisas loetletud ohustatud liikide tapmist, ära- ja kinnivõtmist ja nendega kauplemist;

Meetmed ELis

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon looks viivitamatult looduslike liikidega seonduva kuritegevuse ja nendega kauplemise vastase ELi tegevuskava, mis hõlmaks selgeid eesmärke ja ajalist raamistikku; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon looks viivitamatult looduslike liikidega seonduva kuritegevuse ja nendega kauplemise vastase ELi tegevuskava, mis hõlmaks selgeid eesmärke ja ajalist raamistikku;

| 10. | rõhutab, et EL on ebaseaduslike looduslikest liikidest saadud toodete (näiteks elevandiluu ja ka elusloomad ise) oluline transiidisihtkoht, nagu on esile tõstetud võrgustiku TRAFFIC hiljutises aruandes (6), ning seega on EL kõnealuse kaubanduse ohjamiseks paremal positsioonil; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et EL on ebaseaduslike looduslikest liikidest saadud toodete (näiteks elevandiluu ja ka elusloomad ise) oluline transiidisihtkoht, nagu on esile tõstetud võrgustiku TRAFFIC hiljutises aruandes (6), ning seega on EL kõnealuse kaubanduse ohjamiseks paremal positsioonil;

| 11. | kutsub liikmesriike üles kehtestama moratooriumi võhkade ning elevandiluu ja sellest valmistatud toodete igasugusele kaubanduslikule impordile, ekspordile ning kohalikul tasandil toimuvale ostule ja müügile, kuni salaküttimine ei ohusta enam elevantide looduslikke populatsioone; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles kehtestama moratooriumi võhkade ning elevandiluu ja sellest valmistatud toodete igasugusele kaubanduslikule impordile, ekspordile ning kohalikul tasandil toimuvale ostule ja müügile, kuni salaküttimine ei ohusta enam elevantide looduslikke populatsioone;

| 12. | kutsub liikmesriike üles ühinema teiste CITESi osalistega ja hävitama oma ebaseadusliku elevandiluu varud, et astuda selgelt välja looduslike liikidega kauplemise ja ebaseaduslike looduslikest liikidest valmistatud toodete nõudluse vastu; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles ühinema teiste CITESi osalistega ja hävitama oma ebaseadusliku elevandiluu varud, et astuda selgelt välja looduslike liikidega kauplemise ja ebaseaduslike looduslikest liikidest valmistatud toodete nõudluse vastu;

| 13. | kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult komisjoni soovitust 2007/425/EÜ, millega määratakse kindlaks meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) täitmise tagamiseks; soovitab, et liikmesriigid näeksid ette kinni võetud isendite viivitamatu konfiskeerimise, et rakendada CITESit paremini ja kaitsta elusloomade heaolu; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult komisjoni soovitust 2007/425/EÜ, millega määratakse kindlaks meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) täitmise tagamiseks; soovitab, et liikmesriigid näeksid ette kinni võetud isendite viivitamatu konfiskeerimise, et rakendada CITESit paremini ja kaitsta elusloomade heaolu;

| 14. | palub komisjonil kaasata seoses CITESi osaliste konverentsi 16. istungi otsusega 16.47 (ebaseadusliku kaubanduse objektiks sattunud ja konfiskeeritud isendite kõrvaldamise lihtsustamist käsitlevate sätete kohta) CITESi alaline komitee, et tagada teabevahetuse ühtne käsitus ja konfiskeeritud elusloomade kiire uude elukohta paigutamine; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil kaasata seoses CITESi osaliste konverentsi 16. istungi otsusega 16.47 (ebaseadusliku kaubanduse objektiks sattunud ja konfiskeeritud isendite kõrvaldamise lihtsustamist käsitlevate sätete kohta) CITESi alaline komitee, et tagada teabevahetuse ühtne käsitus ja konfiskeeritud elusloomade kiire uude elukohta paigutamine;

| 15. | ergutab liikmesriike tugevdama ELis kohtusüsteemi, suurendades teadlikkust, suutlikkust ja vahendeid, et tagada, et ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemisega seonduvad kohtuprotsessid viiakse läbi tulemuslikult ja seaduse täies ulatuses ning et looduslike liikidega seotud kuritegude toimepanijatele määratakse kuriteo tõsidusele vastavad karistused; nõuab tungivalt, et komisjon hõlbustaks seetõttu liikmesriikidevahelist ühtlustamist seoses komisjoni soovitusega nr 2007/425/EÜ, et väikseimate karistusnormidega liikmesriike ei kasutataks eelistatud sisenemispunktina; |
| --- | --- |

15.

ergutab liikmesriike tugevdama ELis kohtusüsteemi, suurendades teadlikkust, suutlikkust ja vahendeid, et tagada, et ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemisega seonduvad kohtuprotsessid viiakse läbi tulemuslikult ja seaduse täies ulatuses ning et looduslike liikidega seotud kuritegude toimepanijatele määratakse kuriteo tõsidusele vastavad karistused; nõuab tungivalt, et komisjon hõlbustaks seetõttu liikmesriikidevahelist ühtlustamist seoses komisjoni soovitusega nr 2007/425/EÜ, et väikseimate karistusnormidega liikmesriike ei kasutataks eelistatud sisenemispunktina;

| 16. | kutsub komisjoni üles kontrollima ja jälgima põhjalikult direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) rakendamist, võttes arvesse, et mõnedes liikmesriikides ei ole ikka veel kehtestatud tõhusaid kriminaalkaristusi, mis on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kaitsealuste looduslike looma- või taimeliikide tapmise, hävitamise, omamise või äravõtmise eest; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles kontrollima ja jälgima põhjalikult direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) rakendamist, võttes arvesse, et mõnedes liikmesriikides ei ole ikka veel kehtestatud tõhusaid kriminaalkaristusi, mis on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kaitsealuste looduslike looma- või taimeliikide tapmise, hävitamise, omamise või äravõtmise eest;

| 17. | nõuab muu hulgas metsandusega seonduvaid kuritegusid käsitlevas ÜRO 2013. aasta mai resolutsioonis väljendatud probleemidele sarnanevatel põhjustel, et läbi vaadataks ka olemasolevad ebaseaduslikku puiduga kauplemist käsitlevad ELi õigusaktid ning muud metsaga seotud õigusaktid, et määrata kindlaks, kas need on piisavalt asjakohased ja tulemuslikud, et lahendada nende abil hetkel liidus ilmnev ulatusliku ebaseadusliku kauplemise probleem; |
| --- | --- |

17.

nõuab muu hulgas metsandusega seonduvaid kuritegusid käsitlevas ÜRO 2013. aasta mai resolutsioonis väljendatud probleemidele sarnanevatel põhjustel, et läbi vaadataks ka olemasolevad ebaseaduslikku puiduga kauplemist käsitlevad ELi õigusaktid ning muud metsaga seotud õigusaktid, et määrata kindlaks, kas need on piisavalt asjakohased ja tulemuslikud, et lahendada nende abil hetkel liidus ilmnev ulatusliku ebaseadusliku kauplemise probleem;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et hetkel on ELi liikmesriikides kaitsealuste looduslike liikidega kauplemise, nende ära- või kinnivõtmise ja omamise eest määratavad karistused ikka veel väga erinevad; juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide nii erinevad lähenemisviisid karistustele avaldavad sageli negatiivset mõju kontrollisüsteemide tulemuslikkusele ja liikmesriikides kontrolli eest vastutavate asutuste tõhususele; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et hetkel on ELi liikmesriikides kaitsealuste looduslike liikidega kauplemise, nende ära- või kinnivõtmise ja omamise eest määratavad karistused ikka veel väga erinevad; juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide nii erinevad lähenemisviisid karistustele avaldavad sageli negatiivset mõju kontrollisüsteemide tulemuslikkusele ja liikmesriikides kontrolli eest vastutavate asutuste tõhususele;

| 19. | nõuab määruse (EÜ) nr 338/97 rikkumiste eest asjakohaseid karistusi, et tõkestada looduslike liikidega seotud kuritegevust, ning nõuab, et arvesse võetaks ka rikkumisega seotud liikide turu- ja kaitseväärtust ning tekkinud kulusid; nõuab sellise süsteemi väljatöötamist, mis võimaldab trahvimäärade korrapärast ajakohastamist ja kohandamist; |
| --- | --- |

19.

nõuab määruse (EÜ) nr 338/97 rikkumiste eest asjakohaseid karistusi, et tõkestada looduslike liikidega seotud kuritegevust, ning nõuab, et arvesse võetaks ka rikkumisega seotud liikide turu- ja kaitseväärtust ning tekkinud kulusid; nõuab sellise süsteemi väljatöötamist, mis võimaldab trahvimäärade korrapärast ajakohastamist ja kohandamist;

| 20. | rõhutab asjaolu, et direktiiviga 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) ühtlustatakse kogu liidus looduslike liikidega seotud kuritegude ja rikkumiste määratlused; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et direktiiviga nõutakse liikmesriikidelt tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste kehtestamist; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid viivitamatult looduslike liikidega seotud kuritegude jaoks asjakohased karistusmäärad; |
| --- | --- |

20.

rõhutab asjaolu, et direktiiviga 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) ühtlustatakse kogu liidus looduslike liikidega seotud kuritegude ja rikkumiste määratlused; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et direktiiviga nõutakse liikmesriikidelt tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste kehtestamist; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid viivitamatult looduslike liikidega seotud kuritegude jaoks asjakohased karistusmäärad;

| 21. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles toetama asjaomastest olemasolevatest rahastamisvahenditest töötajate sihipärast koolitamist kogu jõustamisahelas; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles toetama asjaomastest olemasolevatest rahastamisvahenditest töötajate sihipärast koolitamist kogu jõustamisahelas;

| 22. | kutsub liikmesriike üles kasutama looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu võideldes kõiki asjakohaseid Euroopa ja liikmesriikide vahendeid, et võidelda organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu ning tagada vara konfiskeerimine; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles kasutama looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu võideldes kõiki asjakohaseid Euroopa ja liikmesriikide vahendeid, et võidelda organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu ning tagada vara konfiskeerimine;

| 23. | kutsub kõiki liikmesriike üles järgima ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjoni 2013. aasta aprilli resolutsiooni ning ajakohastama oma õigusakte, et tagada organiseeritud kuritegevuse rühmituste osalusel toimuva ebaseadusliku looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise käsitamine kriminaalkuriteona, mis on karistatav kuni nelja-aastase vabadusekaotusega või karmimalt, nii et rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni saaks kasutada rahvusvahelise koostöö ja vastastikuse õigusabi alusena; |
| --- | --- |

23.

kutsub kõiki liikmesriike üles järgima ÜRO kuritegevuse ennetamise ja kriminaalõiguse komisjoni 2013. aasta aprilli resolutsiooni ning ajakohastama oma õigusakte, et tagada organiseeritud kuritegevuse rühmituste osalusel toimuva ebaseadusliku looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise käsitamine kriminaalkuriteona, mis on karistatav kuni nelja-aastase vabadusekaotusega või karmimalt, nii et rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni saaks kasutada rahvusvahelise koostöö ja vastastikuse õigusabi alusena;

| 24. | nõuab, et EL ja liikmesriigid rakendaksid täielikult soovitusi, mille esitasid Interpol/IFAW oma uurimises „Project WEB“ (internetis toimuva elevandiluukaubanduse kohta ELis); |
| --- | --- |

24.

nõuab, et EL ja liikmesriigid rakendaksid täielikult soovitusi, mille esitasid Interpol/IFAW oma uurimises „Project WEB“ (internetis toimuva elevandiluukaubanduse kohta ELis);

| 25. | on teadlik asjaolust, et jätkusuutmatu ja ebaeetiline trofeeküttimine on põhjustanud CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud liikide arvukuse olulise vähenemise, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid jahitrofeede liikmesriikidesse sissetoomist käsitlevate ELi õigusnormide võimalikku läbivaatamist ja nõuaksid kõikide asjaomase õigusakti lisas B loetletud jahitrofeede importimiseks lubasid; |
| --- | --- |

25.

on teadlik asjaolust, et jätkusuutmatu ja ebaeetiline trofeeküttimine on põhjustanud CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud liikide arvukuse olulise vähenemise, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid jahitrofeede liikmesriikidesse sissetoomist käsitlevate ELi õigusnormide võimalikku läbivaatamist ja nõuaksid kõikide asjaomase õigusakti lisas B loetletud jahitrofeede importimiseks lubasid;

| 26. | võtab teatavaks dokumenteeritud probleemid, mis seonduvad loodusest kinni püütud loomade legaliseerimisega vähem piiravate sätete abil, milles käsitletakse vangistuses kasvatamist; kutsub komisjoni üles toetama CITESi osaliste konverentsi 16. istungi otsuseid 16.63–16.66 (vangistuses kasvatatud ja farmides peetavate isendite kohta) ning andma rahalist toetust uuringule väidetavalt vangistuses kasvatatud liikidega seonduvate probleemide hindamiseks, samuti suuniste väljatöötamiseks uurimisasutuste jaoks; |
| --- | --- |

26.

võtab teatavaks dokumenteeritud probleemid, mis seonduvad loodusest kinni püütud loomade legaliseerimisega vähem piiravate sätete abil, milles käsitletakse vangistuses kasvatamist; kutsub komisjoni üles toetama CITESi osaliste konverentsi 16. istungi otsuseid 16.63–16.66 (vangistuses kasvatatud ja farmides peetavate isendite kohta) ning andma rahalist toetust uuringule väidetavalt vangistuses kasvatatud liikidega seonduvate probleemide hindamiseks, samuti suuniste väljatöötamiseks uurimisasutuste jaoks;

| 27. | nõuab Europoli spetsiaalse looduslike liikidega seotud kuritegude üksuse loomist, millel oleksid täielikud rahvusvahelised volitused ja kohustused, piisav ja asjakohase väljaõppega personal ning piisavad rahalised vahendid, et koondada kokku teave ja analüüsid ning koordineerida uurimisi, et korraldada rohkem ühisuurimisi ja kooskõlastada strateegilist lähenemist paremini; nõuab, et liikmesriikide kohalike uurimisasutuste ja rahvusvaheliste uurimisasutuste vahelist suhtlust optimeeritaks ja tõhustataks, eesmärgiga parandada teabevahetust ja suurendada seeläbi ka kohalike inspektorite töö tulemuslikkust ja tõhusust; |
| --- | --- |

27.

nõuab Europoli spetsiaalse looduslike liikidega seotud kuritegude üksuse loomist, millel oleksid täielikud rahvusvahelised volitused ja kohustused, piisav ja asjakohase väljaõppega personal ning piisavad rahalised vahendid, et koondada kokku teave ja analüüsid ning koordineerida uurimisi, et korraldada rohkem ühisuurimisi ja kooskõlastada strateegilist lähenemist paremini; nõuab, et liikmesriikide kohalike uurimisasutuste ja rahvusvaheliste uurimisasutuste vahelist suhtlust optimeeritaks ja tõhustataks, eesmärgiga parandada teabevahetust ja suurendada seeläbi ka kohalike inspektorite töö tulemuslikkust ja tõhusust;

| 28. | kutsub liikmesriike üles looma sel eesmärgil Interpoli soovitatud riiklikud keskkonnaturbe rakkerühmad ning osalema Europolis kavandatud spetsiaalse looduslike liikidega seotud kuritegude üksuse kaudu koordineeritud tegevuses; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles looma sel eesmärgil Interpoli soovitatud riiklikud keskkonnaturbe rakkerühmad ning osalema Europolis kavandatud spetsiaalse looduslike liikidega seotud kuritegude üksuse kaudu koordineeritud tegevuses;

| 29. | kutsub komisjoni üles tagama, et komisjoni talituste CITESile eraldatud vahendid on ELi juhtpositsiooni tagamiseks piisavad, pidades silmas CITESi Gaborone paranduse jõustumist; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles tagama, et komisjoni talituste CITESile eraldatud vahendid on ELi juhtpositsiooni tagamiseks piisavad, pidades silmas CITESi Gaborone paranduse jõustumist;

| 30. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama ära oma kaubandus- ja arengualaseid õigusakte, et luua CITESi rakendamise tugevdamiseks sihipärased programmid ning eraldada vahendeid salaküttimise ja looduslike liikidega kauplemise vastase suutlikkuse suurendamiseks, toetades, tugevdades ja laiendades eelkõige jõustamisalaseid algatusi, nagu ASEAN-WEN (ASEANi riikide eluslooduse kaitse võrgustik), HA-WEN (Aafrika Sarve piirkonna eluslooduse kaitse võrgustik), LATF (Lusaka kokkuleppe rakkerühm) ja PAPECALF (COMIFACi kuuluvate riikide allpiirkondlik tegevuskava metsloomaliike käsitlevate riiklike õigusaktide kohaldamise tõhustamiseks aastatel 2012–2017), mille eesmärk on luua piirkondlikud ekspertiisikeskused ja anda looduslike liikidega seonduva kuritegevuse vastases koostöös eeskuju; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama ära oma kaubandus- ja arengualaseid õigusakte, et luua CITESi rakendamise tugevdamiseks sihipärased programmid ning eraldada vahendeid salaküttimise ja looduslike liikidega kauplemise vastase suutlikkuse suurendamiseks, toetades, tugevdades ja laiendades eelkõige jõustamisalaseid algatusi, nagu ASEAN-WEN (ASEANi riikide eluslooduse kaitse võrgustik), HA-WEN (Aafrika Sarve piirkonna eluslooduse kaitse võrgustik), LATF (Lusaka kokkuleppe rakkerühm) ja PAPECALF (COMIFACi kuuluvate riikide allpiirkondlik tegevuskava metsloomaliike käsitlevate riiklike õigusaktide kohaldamise tõhustamiseks aastatel 2012–2017), mille eesmärk on luua piirkondlikud ekspertiisikeskused ja anda looduslike liikidega seonduva kuritegevuse vastases koostöös eeskuju;

| 31. | ergutab Euroopa Liitu ja liikmesriike tegema ennetustööd, et teadvustada Euroopa kodanikele tõsiasja, et looduslike liikidega seotud kuritegevuse probleem ei puuduta ainult teisi mandreid, vaid et see on kogu meie planeeti ja ökosüsteemi mõjutav pakiline probleem, millel on kogu maailma kogukondade jaoks poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed; |
| --- | --- |

31.

ergutab Euroopa Liitu ja liikmesriike tegema ennetustööd, et teadvustada Euroopa kodanikele tõsiasja, et looduslike liikidega seotud kuritegevuse probleem ei puuduta ainult teisi mandreid, vaid et see on kogu meie planeeti ja ökosüsteemi mõjutav pakiline probleem, millel on kogu maailma kogukondade jaoks poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed;

Rahvusvahelised meetmed

| 32. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu käsitleks looduslike liikidega seonduva kuritegevuse vastast võitlust arenguabi rahastamisvahendite kavandamisel prioriteedina nii temaatilistes kui ka piirkondlikes programmides; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu käsitleks looduslike liikidega seonduva kuritegevuse vastast võitlust arenguabi rahastamisvahendite kavandamisel prioriteedina nii temaatilistes kui ka piirkondlikes programmides;

| 33. | peab tervitatavaks asjaolu, et pärast UNCCPCJ 26. aprilli 2013. aasta resolutsiooni käsitatakse looduslike liikidega seotud kuritegevust samaväärsena selliste rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vormidega nagu inim- ja narkokaubandus, ja palub komisjonil ja liikmesriikidel võimendada kaubandus- ja arengupoliitikat, et tagada rahvusvahelise kokkuleppe täielik rakendamine; võtab teadmiseks, et 2013. aasta juunis nõukogus heaks kiidetud ELi prioriteedid ÜRO Peaassamblee 68. istungjärguks hõlmavad muu hulgas jõupingutuste suurendamist looduslike liikidega seotud kuritegevuse ja ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemisel ning parema juhtimise edendamist; |
| --- | --- |

33.

peab tervitatavaks asjaolu, et pärast UNCCPCJ 26. aprilli 2013. aasta resolutsiooni käsitatakse looduslike liikidega seotud kuritegevust samaväärsena selliste rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vormidega nagu inim- ja narkokaubandus, ja palub komisjonil ja liikmesriikidel võimendada kaubandus- ja arengupoliitikat, et tagada rahvusvahelise kokkuleppe täielik rakendamine; võtab teadmiseks, et 2013. aasta juunis nõukogus heaks kiidetud ELi prioriteedid ÜRO Peaassamblee 68. istungjärguks hõlmavad muu hulgas jõupingutuste suurendamist looduslike liikidega seotud kuritegevuse ja ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemisel ning parema juhtimise edendamist;

| 34. | palub, et komisjon ja liikmesriigid teeksid CITESi raames ja tarbijariikidega peetava kahepoolse dialoogi käigus kõik endast oleneva, et sulgeda rahvusvahelised ja kodumaised paralleelsed turud, mis ergutavad nõudlust märkimisväärselt ohustatud liikide, näiteks elevantide, ninasarvikute ja tiigrite järele; |
| --- | --- |

34.

palub, et komisjon ja liikmesriigid teeksid CITESi raames ja tarbijariikidega peetava kahepoolse dialoogi käigus kõik endast oleneva, et sulgeda rahvusvahelised ja kodumaised paralleelsed turud, mis ergutavad nõudlust märkimisväärselt ohustatud liikide, näiteks elevantide, ninasarvikute ja tiigrite järele;

| 35. | juhib tähelepanu asjaolule, et CITESiga nähakse eeskirju mittetäitvate osaliste jaoks ette asjakohased mehhanismid; nõuab seega tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaks neid täiel määral, kui see osutub põhjendatuks; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu asjaolule, et CITESiga nähakse eeskirju mittetäitvate osaliste jaoks ette asjakohased mehhanismid; nõuab seega tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaks neid täiel määral, kui see osutub põhjendatuks;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma usaldusfondi või muud sarnast vahendit vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava läbivaadatud finantsmääruse artiklile 187, et kaitsta looduslike liikidega kauplemise vastase võitluse tegevuskava raames kaitsealasid ja võidelda ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise ja salaküttimise vastu; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma usaldusfondi või muud sarnast vahendit vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava läbivaadatud finantsmääruse artiklile 187, et kaitsta looduslike liikidega kauplemise vastase võitluse tegevuskava raames kaitsealasid ja võidelda ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise ja salaküttimise vastu;

| 37. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid kindlalt looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelist konsortsiumi (ICCWC), kuhu kuuluvad CITES, Interpol, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), Maailmapank ja Maailma Tolliorganisatsioon, pakkudes sellele muu hulgas rahalisi vahendeid ja oma ekspertiisi, et hõlbustada valitsuste suutlikkuse suurendamist ning teabe ja luureteabe vahetamist; nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid jõustamist ja eeskirjade täitmist ICCWC liikmesriikides; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid kindlalt looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelist konsortsiumi (ICCWC), kuhu kuuluvad CITES, Interpol, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC), Maailmapank ja Maailma Tolliorganisatsioon, pakkudes sellele muu hulgas rahalisi vahendeid ja oma ekspertiisi, et hõlbustada valitsuste suutlikkuse suurendamist ning teabe ja luureteabe vahetamist; nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid jõustamist ja eeskirjade täitmist ICCWC liikmesriikides;

| 38. | peab kiiduväärseks asjaolu, et viimasel G8 tippkohtumisel, mis toimus 2013. aasta juunis Põhja-Iirimaal Lough Erne’is, otsustati võtta meetmeid ebaseadusliku kaitsealuste või ohustatud looduslike liikidega kauplemise vastu ning pakkuda poliitilist ja praktilist tuge sellistele piirkondlikele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes teevad suuri jõupingutusi, et suurendada riikide suutlikkust oma piiride jälgimisel ja kontrollimisel ning võidelda selliste probleemi soodustavate teguritega nagu korruptsioon, rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus ja ebaseaduslik kauplemine, mis kahjustavad valitsemist ja õigusriigi põhimõtteid ning on mõnel juhul terroristide oluliseks rahastamisallikaks; |
| --- | --- |

38.

peab kiiduväärseks asjaolu, et viimasel G8 tippkohtumisel, mis toimus 2013. aasta juunis Põhja-Iirimaal Lough Erne’is, otsustati võtta meetmeid ebaseadusliku kaitsealuste või ohustatud looduslike liikidega kauplemise vastu ning pakkuda poliitilist ja praktilist tuge sellistele piirkondlikele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes teevad suuri jõupingutusi, et suurendada riikide suutlikkust oma piiride jälgimisel ja kontrollimisel ning võidelda selliste probleemi soodustavate teguritega nagu korruptsioon, rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus ja ebaseaduslik kauplemine, mis kahjustavad valitsemist ja õigusriigi põhimõtteid ning on mõnel juhul terroristide oluliseks rahastamisallikaks;

| 39. | palub, et komisjon aitaks Aafrika ja Aasia asjaomase vööndi riikidega koostööd tehes neil tõhustada oma poliitikat ja õigusraamistikke, suurendada õiguskaitsealast suutlikkust, töötada välja tõhusad kohtusüsteemid ja tugevdada korruptsiooniga võitlemise mehhanisme, et võidelda looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu paremini nii kohalikul, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, toetades ja rahastades muu hulgas selliste algatuste kohaldamist nagu ICCWC töövahendid; |
| --- | --- |

39.

palub, et komisjon aitaks Aafrika ja Aasia asjaomase vööndi riikidega koostööd tehes neil tõhustada oma poliitikat ja õigusraamistikke, suurendada õiguskaitsealast suutlikkust, töötada välja tõhusad kohtusüsteemid ja tugevdada korruptsiooniga võitlemise mehhanisme, et võidelda looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu paremini nii kohalikul, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, toetades ja rahastades muu hulgas selliste algatuste kohaldamist nagu ICCWC töövahendid;

| 40. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada oma poliitikat ja õigusraamistikke, suurendada õiguskaitsealast suutlikkust, tegeleda teabetehnoloogiaalaste vajadustega ning töötada välja tõhusad kohtusüsteemid, et võidelda looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu paremini nii kohalikul, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, toetades muu hulgas selliste algatuste rakendamist nagu ICCWC töövahendid ja spetsiaalselt looduslike liikidega seotud kuritegevusega tegelevate prokuröride koolitamine; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada oma poliitikat ja õigusraamistikke, suurendada õiguskaitsealast suutlikkust, tegeleda teabetehnoloogiaalaste vajadustega ning töötada välja tõhusad kohtusüsteemid, et võidelda looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu paremini nii kohalikul, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, toetades muu hulgas selliste algatuste rakendamist nagu ICCWC töövahendid ja spetsiaalselt looduslike liikidega seotud kuritegevusega tegelevate prokuröride koolitamine;

| 41. | palub komisjonil töötada välja piirkondlikud looduslike liikide kaitse strateegiad ja võrgustikud, mis on ülemaailmse koordineerimismehhanismi abil omavahel seotud, ning rakendada neid, toetades muu hulgas Interpoli keskkonnakuritegude programmi, riikliku keskkonnaturbe rakkerühmade loomist ja nende lõimimist selliste piirkondlike jõustamisorganitega nagu Lusaka kokkuleppe rakkerühm, HA-WEN, SAWEN (Lõuna-Aafrika eluslooduse kaitse võrgustik) ja ASEAN-WEN; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil töötada välja piirkondlikud looduslike liikide kaitse strateegiad ja võrgustikud, mis on ülemaailmse koordineerimismehhanismi abil omavahel seotud, ning rakendada neid, toetades muu hulgas Interpoli keskkonnakuritegude programmi, riikliku keskkonnaturbe rakkerühmade loomist ja nende lõimimist selliste piirkondlike jõustamisorganitega nagu Lusaka kokkuleppe rakkerühm, HA-WEN, SAWEN (Lõuna-Aafrika eluslooduse kaitse võrgustik) ja ASEAN-WEN;

| 42. | võtab teadmiseks suure ja üha kasvava nõudluse ebaseaduslike looduslikest liikidest valmistatud toodete järele Hiinas ja Kagu-Aasias ning toonitab, et seda küsimust tuleb käsitleda ELi ja Aasia vahelises dialoogis kõige kõrgemal poliitilisel tasandil; toetab sellega seoses volinik Potocniku ja Hiina asemetsandusministri Zhang Jianlongi poolt 2013. aasta juulis allkirjastatud kokkulepet, milles käsitletakse looduslike liikidega kauplemise vastaseid ühiseid jõupingutusi ja mis kujutab endast märkimisväärset edusammu; soovib nimetatud kokkuleppe täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

42.

võtab teadmiseks suure ja üha kasvava nõudluse ebaseaduslike looduslikest liikidest valmistatud toodete järele Hiinas ja Kagu-Aasias ning toonitab, et seda küsimust tuleb käsitleda ELi ja Aasia vahelises dialoogis kõige kõrgemal poliitilisel tasandil; toetab sellega seoses volinik Potocniku ja Hiina asemetsandusministri Zhang Jianlongi poolt 2013. aasta juulis allkirjastatud kokkulepet, milles käsitletakse looduslike liikidega kauplemise vastaseid ühiseid jõupingutusi ja mis kujutab endast märkimisväärset edusammu; soovib nimetatud kokkuleppe täielikku rakendamist;

| 43. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid käsitleksid neid küsimusi 2014. aastal toimuval Aafrika-ELi tippkohtumisel Aafrika Liidu, Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD), Aafrika riikide ministrite keskkonnakonverentsi (AMCEN) ning Aafrika Liidu Komisjoniga, et määrata aastateks 2014–2020 koostatava tulevase Aafrika-ELi ühisstrateegia jaoks kindlaks selle ülemaailmse probleemi puhul tehtava koostöö valdkonnad; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid käsitleksid neid küsimusi 2014. aastal toimuval Aafrika-ELi tippkohtumisel Aafrika Liidu, Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD), Aafrika riikide ministrite keskkonnakonverentsi (AMCEN) ning Aafrika Liidu Komisjoniga, et määrata aastateks 2014–2020 koostatava tulevase Aafrika-ELi ühisstrateegia jaoks kindlaks selle ülemaailmse probleemi puhul tehtava koostöö valdkonnad;

| 44. | ergutab komisjoni käsitlema looduslike liikidega kauplemist ka Atlandi-ülese koostöö raames, eesmärgiga töötada välja ühine lähenemisviis ja tagada tõhus õiguskord, et vältida ebaseaduslikult ostetud või müüdud toodete toomist Euroopa ja Ameerika turgudele ning täiustada sidekanaleid teabe jagamiseks looduslike liikide majandamise ja kaubanduseeskirjade kohta; |
| --- | --- |

44.

ergutab komisjoni käsitlema looduslike liikidega kauplemist ka Atlandi-ülese koostöö raames, eesmärgiga töötada välja ühine lähenemisviis ja tagada tõhus õiguskord, et vältida ebaseaduslikult ostetud või müüdud toodete toomist Euroopa ja Ameerika turgudele ning täiustada sidekanaleid teabe jagamiseks looduslike liikide majandamise ja kaubanduseeskirjade kohta;

| 45. | ärgitab komisjoni ja liikmesriike toetama suure mõjuvõimuga riikides ministeeriumidevahelise koostöö alaseid jõupingutusi, et töötada välja ja viia ellu põhjalikult analüüsitud nõudluse vähendamise kampaaniad ning tagada nende strateegiate rakendamiseks piisavad ja pikaajalised investeeringud; |
| --- | --- |

45.

ärgitab komisjoni ja liikmesriike toetama suure mõjuvõimuga riikides ministeeriumidevahelise koostöö alaseid jõupingutusi, et töötada välja ja viia ellu põhjalikult analüüsitud nõudluse vähendamise kampaaniad ning tagada nende strateegiate rakendamiseks piisavad ja pikaajalised investeeringud;

| 46. | kutsub komisjoni üles toetama asjaomaste looduslike liikide elupaikadele kõige lähemal asuvates kogukondades alternatiivsete elatusvahendite arendamist, millega aidataks selgelt kaasa looduslike liikide populatsioonide taastumisele ja säilimisele ning kaasataks kogukonnad salaküttimisvastasesse tegevusse; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles toetama asjaomaste looduslike liikide elupaikadele kõige lähemal asuvates kogukondades alternatiivsete elatusvahendite arendamist, millega aidataks selgelt kaasa looduslike liikide populatsioonide taastumisele ja säilimisele ning kaasataks kogukonnad salaküttimisvastasesse tegevusse;

| 47. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu selged ja tulemuslikud õigusaktid ja kujundama poliitikat, millega vähendatakse ohustatud looduslikest liikidest saadud toodete tarbimist, rakendama neid õigusakte, teavitama tarbijaid looduslike liikide tarbimise mõjust ning andma küllaldast teavet selle kohta, millised tagajärjed ja ohud kaasnevad teatavate võõrliikide kontrollimatu levikuga kohalikus ökosüsteemis; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu selged ja tulemuslikud õigusaktid ja kujundama poliitikat, millega vähendatakse ohustatud looduslikest liikidest saadud toodete tarbimist, rakendama neid õigusakte, teavitama tarbijaid looduslike liikide tarbimise mõjust ning andma küllaldast teavet selle kohta, millised tagajärjed ja ohud kaasnevad teatavate võõrliikide kontrollimatu levikuga kohalikus ökosüsteemis;

o

o o

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, CITESi sekretariaadile, Interpolile, Europolile, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroole, Maailmapangale ja Maailma Tolliorganisatsioonile. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, CITESi sekretariaadile, Interpolile, Europolile, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroole, Maailmapangale ja Maailma Tolliorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0047.

(2)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

(3)  ELT L 166, 19.6.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0444.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0245.

(6)  http://ec.europa.eu./environment/cites/pdf/Overview%20significant%20seizures.pdf

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/89

---

P7_TA(2014)0032

Euroopa taasindustrialiseerimine konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (2013/2006(INI))

(2016/C 482/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XVII jaotise artiklit 173 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 157), mis käsitleb ELi tööstuspoliitikat ja viitab muu hulgas liidu tööstuse konkurentsivõimele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XVII jaotise artiklit 173 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 157), mis käsitleb ELi tööstuspoliitikat ja viitab muu hulgas liidu tööstuse konkurentsivõimele,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks – Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks – Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis“ (COM(2012)0582),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (COM(2012)0710), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (COM(2012)0710),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2012 teatist pealkirjaga „ELi ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia“ (COM(2012)0433), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2012 teatist pealkirjaga „ELi ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia“ (COM(2012)0433),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele“. Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele“. Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“ (COM(2008)0394),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine“ (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine“ (COM(2008)0699),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava“ (COM(2011)0571),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2011. aasta teatist „Tööstuspoliitika: suurendades konkurentsivõimet“ (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2011. aasta teatist „Tööstuspoliitika: suurendades konkurentsivõimet“ (COM(2011)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050“ (COM(2011)0885),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2012. aasta teatist „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2012. aasta teatist „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus“ (COM(2012)0060),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2012. aasta teatist „Stabiilsus-, kasvu- ja tööhõivemeetmed“ (COM(2012)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2012. aasta teatist „Stabiilsus-, kasvu- ja tööhõivemeetmed“ (COM(2012)0299),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2012. aasta teatist „Progressi võimaldavate tehnoloogiate Euroopa strateegia – võimalus majanduskasvuks ja uuteks töökohtadeks“ (COM(2012)0341), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2012. aasta teatist „Progressi võimaldavate tehnoloogiate Euroopa strateegia – võimalus majanduskasvuks ja uuteks töökohtadeks“ (COM(2012)0341),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2013. aasta teatist „Roheline raamat Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta“ (COM(2013)0150), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2013. aasta teatist „Roheline raamat Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta“ (COM(2013)0150),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta teatist „Roheline raamat. Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030“ (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta teatist „Roheline raamat. Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030“ (COM(2013)0169),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatisele „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine“ (COM(2008)0699) (SEC(2008)2741), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatisele „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine“ (COM(2008)0699) (SEC(2008)2741),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta talituste töödokumenti „Euroopa luksustoodete tööstuse konkurentsivõime“ (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta talituste töödokumenti „Euroopa luksustoodete tööstuse konkurentsivõime“ (SWD(2012)0286),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatisele „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks – Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis“ lisatud komisjoni töödokumenti (SWD(2012)0297), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatisele „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks – Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis“ lisatud komisjoni töödokumenti (SWD(2012)0297),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta töödokumenti „Euroopa konkurentsivõime aruanne 2012. Kasu saamine globaliseerumisest“ (SWD(2012)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta töödokumenti „Euroopa konkurentsivõime aruanne 2012. Kasu saamine globaliseerumisest“ (SWD(2012)0299),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. aprilli 2013. aasta töödokumenti „Euroopa töösuhted 2012“ (SWD(2013)0126), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. aprilli 2013. aasta töödokumenti „Euroopa töösuhted 2012“ (SWD(2013)0126),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2013. aasta teatist „Komisjoni järelmeetmed, mis on seotud VKEdega ELi õigusaktide teemal toimunud TOP-10 konsultatsioonidega“ (COM(2013)0446), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juuni 2013. aasta teatist „Komisjoni järelmeetmed, mis on seotud VKEdega ELi õigusaktide teemal toimunud TOP-10 konsultatsioonidega“ (COM(2013)0446),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. aprilli 2013 arvamust pealkirjaga „Ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. aprilli 2013 arvamust pealkirjaga „Ehitussektori ja selle ettevõtete jätkusuutliku konkurentsivõime strateegia“ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2013. aasta arvamust teemal „Töötajate osalemine ja nende kaasamine kui äriühingu asjakohase juhtimise tugisammas ning tasakaalustatud lahendused kriisist väljumiseks“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2013. aasta arvamust teemal „Töötajate osalemine ja nende kaasamine kui äriühingu asjakohase juhtimise tugisammas ning tasakaalustatud lahendused kriisist väljumiseks“ (3),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) (4),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (5),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (6),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni ressursitõhusa Euroopa kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni ressursitõhusa Euroopa kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (10),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime ja ärivõimaluste kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime ja ärivõimaluste kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli ammutamise keskkonnamõju kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli ammutamise keskkonnamõju kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli tööstuslike, energeetiliste ja muude aspektide kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli tööstuslike, energeetiliste ja muude aspektide kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (14),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni taastuvenergiaga seonduvate tänaste ülesannete ja võimaluste kohta Euroopa energia siseturul (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni taastuvenergiaga seonduvate tänaste ülesannete ja võimaluste kohta Euroopa energia siseturul (16),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tööstuspiirkondade piirkondlike strateegiate kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tööstuspiirkondade piirkondlike strateegiate kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (18),

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2013 resolutsiooni ühistute osa kohta kriisi ületamisel (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2013 resolutsiooni ühistute osa kohta kriisi ületamisel (19),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2013. aasta arutelu komisjoni avalduse üle Euroopa tööstuse taastumise teemal praeguste raskuste taustal (2013/2538(RSP)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2013. aasta arutelu komisjoni avalduse üle Euroopa tööstuse taastumise teemal praeguste raskuste taustal (2013/2538(RSP)),

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 10. ja 11. detsembri 2012. aasta 3208. istungi järeldusi „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 10. ja 11. detsembri 2012. aasta 3208. istungi järeldusi „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“,

| — | võttes arvesse 2011. aastal komisjoni tellimusel koostatud aruannet „ELi tööstuse struktuur 2011 – arengud ja tulemused“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aastal komisjoni tellimusel koostatud aruannet „ELi tööstuse struktuur 2011 – arengud ja tulemused“,

| — | võttes arvesse 2013. aasta aprillis Regioonide Komitee tellimusel koostatud strateegia „Euroopa 2020“ algatuste uuringul põhinevat aruannet „Üleilmastumise ajastu tööstuspoliitika“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta aprillis Regioonide Komitee tellimusel koostatud strateegia „Euroopa 2020“ algatuste uuringul põhinevat aruannet „Üleilmastumise ajastu tööstuspoliitika“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. juuni 2013. aasta arvamust teemal „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks. Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis“ (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. juuni 2013. aasta arvamust teemal „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks. Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis“ (20),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 11. aprilli 2013. aasta arvamust „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 11. aprilli 2013. aasta arvamust „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (21),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0464/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0464/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa tööstus on läbi tegemas enneolematu ulatusega kriisi ning arvestades, et see seisab silmitsi ka paljude puudujääkidega, mis kahjustavad selle konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa tööstus on läbi tegemas enneolematu ulatusega kriisi ning arvestades, et see seisab silmitsi ka paljude puudujääkidega, mis kahjustavad selle konkurentsivõimet;

| B. | arvestades, et Euroopa Komisjoni esitatud arvud on ambitsioonikad, kuid tingimuslikud, sest need on seotud mitmete veel piisavalt määratlemata näitajatega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Komisjoni esitatud arvud on ambitsioonikad, kuid tingimuslikud, sest need on seotud mitmete veel piisavalt määratlemata näitajatega;

| C. | arvestades, et Euroopa tööstus etendab kriisi lahendamisel võtmerolli ja on selle oluline osa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa tööstus etendab kriisi lahendamisel võtmerolli ja on selle oluline osa;

| D. | arvestades, et Euroopa konkurendid tööstuses on töötanud aastaid välja tugevaid tööstusstrateegiaid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa konkurendid tööstuses on töötanud aastaid välja tugevaid tööstusstrateegiaid;

| E. | arvestades, et EL vajab strateegiat majandus- ja finantskriisist ülesaamiseks ja uue majandusdünaamika käivitamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL vajab strateegiat majandus- ja finantskriisist ülesaamiseks ja uue majandusdünaamika käivitamiseks;

| F. | arvestades, et komisjoni tuleb kiita tööstuspoliitika algatamise eest oma teatises, mille eesmärk on korraldada tööstuse ümberkujundamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni tuleb kiita tööstuspoliitika algatamise eest oma teatises, mille eesmärk on korraldada tööstuse ümberkujundamist;

| G. | arvestades, et Euroopa ühine tulevik tööstuse asukohana seisneb kaasajastamistöös, mis tugevdab innovatsioonikeskusi ja kõrvaldab arengupuudujäägid tööstuslikult ja struktuurselt nõrkades piirkondades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa ühine tulevik tööstuse asukohana seisneb kaasajastamistöös, mis tugevdab innovatsioonikeskusi ja kõrvaldab arengupuudujäägid tööstuslikult ja struktuurselt nõrkades piirkondades;

| H. | arvestades, et krediidi vähenenud kättesaadavus piirab investeeringuid, takistades nii innovatsiooni kui ka uute tõhusate tehnoloogiate kasutuselevõttu; arvestades, et seepärast on Euroopa tööstuspoliitika jaoks vaja töökindlat finantsarhitektuuri, mis edendab investeeringuid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et krediidi vähenenud kättesaadavus piirab investeeringuid, takistades nii innovatsiooni kui ka uute tõhusate tehnoloogiate kasutuselevõttu; arvestades, et seepärast on Euroopa tööstuspoliitika jaoks vaja töökindlat finantsarhitektuuri, mis edendab investeeringuid;

| I. | arvestades, et Lõuna-Euroopas on rahastamistingimused rangemad, nõudes täpselt kohandatud rahastamislahendusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Lõuna-Euroopas on rahastamistingimused rangemad, nõudes täpselt kohandatud rahastamislahendusi;

| J. | arvestades, et liikmesriigid peaksid eeskujuks võtma tööstuse restruktureerimise meetodid, mida on Euroopas ja teistes maailma riikides saatnud edu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikmesriigid peaksid eeskujuks võtma tööstuse restruktureerimise meetodid, mida on Euroopas ja teistes maailma riikides saatnud edu;

| K. | arvestades, et komisjon on juhtinud tähelepanu asjaolule, et ELi tööstused võivad taastada oma atraktiivsuse ülemaailmsete palgaerinevuste oodatava vähenemise tõttu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon on juhtinud tähelepanu asjaolule, et ELi tööstused võivad taastada oma atraktiivsuse ülemaailmsete palgaerinevuste oodatava vähenemise tõttu;

| L. | arvestades, et Euroopa tööstuspoliitika jaoks paremate üldtingimuste loomine tähendab ELi siseturu väljakujundamist ja nõuetekohast toimimist sotsiaalses turumajanduses; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa tööstuspoliitika jaoks paremate üldtingimuste loomine tähendab ELi siseturu väljakujundamist ja nõuetekohast toimimist sotsiaalses turumajanduses;

| M. | arvestades, et Euroopa peamiseks prioriteediks peaks olema tootmissektorite ja oskusteabe kaitsmine, võimaldades taastada tööstuse konkurentsivõimet ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa peamiseks prioriteediks peaks olema tootmissektorite ja oskusteabe kaitsmine, võimaldades taastada tööstuse konkurentsivõimet ülemaailmsel tasandil;

| N. | arvestades, et energiakulud tööstussektori jaoks ja suurenevad energia hinna erinevused Euroopa ja teiste tööstusriikide (eelkõige Ameerika Ühendriikide) vahel on üha tähtsamad, kui praeguste trendidega ei tegeleta nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et energiakulud tööstussektori jaoks ja suurenevad energia hinna erinevused Euroopa ja teiste tööstusriikide (eelkõige Ameerika Ühendriikide) vahel on üha tähtsamad, kui praeguste trendidega ei tegeleta nõuetekohaselt;

| O. | arvestades, et globaalsete probleemidega silmitsi seistes on oluline, et energia- ja ressursitõhusus oleksid Euroopa tööstuse taastamise keskmes, kui Euroopa tööstus soovib säilitada tulevikus oma konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et globaalsete probleemidega silmitsi seistes on oluline, et energia- ja ressursitõhusus oleksid Euroopa tööstuse taastamise keskmes, kui Euroopa tööstus soovib säilitada tulevikus oma konkurentsivõimet;

| P. | arvestades, et EL vajab olulistest ühiskondlikest probleemidest ülesaamiseks tööstuspoliitilist lähenemisviisi, mis ühendaks konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja inimväärse töö; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL vajab olulistest ühiskondlikest probleemidest ülesaamiseks tööstuspoliitilist lähenemisviisi, mis ühendaks konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja inimväärse töö;

| Q. | arvestades, et vaja on tagada ELi energia-, kliima-, keskkonna-, tööstus- ja kaubanduspoliitika sidusus, et saavutada tasakaal kliima- ja keskkonnakaitsepoliitika ning RISE strateegia eesmärkide vahel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vaja on tagada ELi energia-, kliima-, keskkonna-, tööstus- ja kaubanduspoliitika sidusus, et saavutada tasakaal kliima- ja keskkonnakaitsepoliitika ning RISE strateegia eesmärkide vahel;

| R. | arvestades, et tööviljakus on arenenud viimastel kümnenditel palju kiiremini kui loodusvara tootlikkus, samal ajal kui hinnangute kohaselt moodustavad tootmiskuludest tööjõukulud alla 20 % ning ressursikulud 40 %; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tööviljakus on arenenud viimastel kümnenditel palju kiiremini kui loodusvara tootlikkus, samal ajal kui hinnangute kohaselt moodustavad tootmiskuludest tööjõukulud alla 20 % ning ressursikulud 40 %;

| S. | arvestades, et ELil on ka tohutu innovatsioonivõime, sest kuus ELi liikmesriiki on maailma 50 innovaatilisima riigi esikümnes; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELil on ka tohutu innovatsioonivõime, sest kuus ELi liikmesriiki on maailma 50 innovaatilisima riigi esikümnes;

| T. | arvestades, et tööstuspoliitikal on tugev sotsiaalne mõõde, mis mõjutab kõiki ühiskonnakihte; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tööstuspoliitikal on tugev sotsiaalne mõõde, mis mõjutab kõiki ühiskonnakihte;

| U. | arvestades, et Euroopa tööstuspoliitika jaoks on vaja tugevat tööjõudu, samal ajal kui vaid 7 % lihttöölistest on saanud koolitust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa tööstuspoliitika jaoks on vaja tugevat tööjõudu, samal ajal kui vaid 7 % lihttöölistest on saanud koolitust;

Strateegia „Tööstuse taassünd jätkusuutliku Euroopa nimel“ (RISE): põhimõtted, eesmärgid ja juhtimine

| 1. | peab tervitatavaks komisjoni keskendumist tööstuspoliitikale, sest selline fookus on oluline majandusarengu ja konkurentsivõime jaoks ning see tagab jõukuse pikemas perspektiivis ning aitab lahendada töötuse probleemi, arvestades, et tööstussektoris luuakse üks neljast töökohast ning pakutakse tööd umbes 34 miljonile inimesele; toonitab, et tööstuspoliitikas tuleb tegeleda ELi majanduse suhteliste nõrkustega, olenemata sellest, kas nendeks on vähesed investeeringud teadus- ja arendustegevusse, energiahindade areng, bürokraatlikud takistused või raskused rahastamisvõimaluste leidmisel; märgib, et tööstuse osakaal on teadus- ja arendustegevuse kuludest 80 % ning et ligi 75 % Euroopa ekspordist moodustavad tööstuskaubad; toonitab, et suur osa majanduse väärtusest luuakse tööstussektoris ja et iga tööstussektori töökohaga luuakse ligi kaks täiendavat töökohta tarne- ja teenindussektoris; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks komisjoni keskendumist tööstuspoliitikale, sest selline fookus on oluline majandusarengu ja konkurentsivõime jaoks ning see tagab jõukuse pikemas perspektiivis ning aitab lahendada töötuse probleemi, arvestades, et tööstussektoris luuakse üks neljast töökohast ning pakutakse tööd umbes 34 miljonile inimesele; toonitab, et tööstuspoliitikas tuleb tegeleda ELi majanduse suhteliste nõrkustega, olenemata sellest, kas nendeks on vähesed investeeringud teadus- ja arendustegevusse, energiahindade areng, bürokraatlikud takistused või raskused rahastamisvõimaluste leidmisel; märgib, et tööstuse osakaal on teadus- ja arendustegevuse kuludest 80 % ning et ligi 75 % Euroopa ekspordist moodustavad tööstuskaubad; toonitab, et suur osa majanduse väärtusest luuakse tööstussektoris ja et iga tööstussektori töökohaga luuakse ligi kaks täiendavat töökohta tarne- ja teenindussektoris;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Liidu tööstuse tugevus ja tähtsus tulevikus põhinevad strateegial „Tööstuse taassünd jätkusuutliku Euroopa nimel“ (Renaissance of Industry for a Sustainable Europe – RISE), mis taotleb tehnoloogilist, ärilist ja sotsiaalset innovatsiooni kolmanda tööstusrevolutsiooni suunas, sealhulgas tõhususstrateegia, millega Euroopa taasindustrialiseeritakse, tugevdatakse Euroopa tööstust tervikuna ning reageeritakse tekkivatele sotsiaalprobleemidele; väidab, et RISE võib aidata luua uusi turge, muu hulgas uute ja innovaatiliste toodete ja teenuste jaoks, ärimudeleid ning loovettevõtjaid ja -ettevõtteid, uusi töökohti ja inimväärset tööd, tuues koos majanduse dünaamilisuse, kindlustunde ja konkurentsivõimega kaasa tööstuse uuenemise; usub, et üheks peamiseks prioriteediks on tugevate tootmissektorite ja oskusteabe säilitamine ning et sellise konkurentsivõime strateegia põhisammasteks on energia ja toorme kättesaadavus ning innovatsioon, energia- ja ressursitõhusus; märgib, et samuti on äärmiselt tähtsad usaldusväärne tulevikku suunatud taristud transpordi, energiatootmise ja -jaotamise jaoks ning telekommunikatsioonid; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Liidu tööstuse tugevus ja tähtsus tulevikus põhinevad strateegial „Tööstuse taassünd jätkusuutliku Euroopa nimel“ (Renaissance of Industry for a Sustainable Europe – RISE), mis taotleb tehnoloogilist, ärilist ja sotsiaalset innovatsiooni kolmanda tööstusrevolutsiooni suunas, sealhulgas tõhususstrateegia, millega Euroopa taasindustrialiseeritakse, tugevdatakse Euroopa tööstust tervikuna ning reageeritakse tekkivatele sotsiaalprobleemidele; väidab, et RISE võib aidata luua uusi turge, muu hulgas uute ja innovaatiliste toodete ja teenuste jaoks, ärimudeleid ning loovettevõtjaid ja -ettevõtteid, uusi töökohti ja inimväärset tööd, tuues koos majanduse dünaamilisuse, kindlustunde ja konkurentsivõimega kaasa tööstuse uuenemise; usub, et üheks peamiseks prioriteediks on tugevate tootmissektorite ja oskusteabe säilitamine ning et sellise konkurentsivõime strateegia põhisammasteks on energia ja toorme kättesaadavus ning innovatsioon, energia- ja ressursitõhusus; märgib, et samuti on äärmiselt tähtsad usaldusväärne tulevikku suunatud taristud transpordi, energiatootmise ja -jaotamise jaoks ning telekommunikatsioonid;

| 3. | leiab, et strateegia RISE tuleb integreerida ökoloogilise ja sotsiaalse turumajandusega kooskõlas ettevõtluse, õiglase konkurentsi, välismõjude arvessevõtmise pikaajalise eesmärgi, toimiva rahanduspoliitika ning keskkonnateadlike majandusalaste raammäärustega; sedastab, et Euroopa Liidu tööstuspoliitika peab vastama nägemusele, milles juhindutakse innovatsioonist, jätkusuutlikkusest ja konkurentsivõimest, mis tugevdavad tootmissektoreid ja oskusteavet ning ringmajandust; märgib tööstuse ja ettevõtete olulist rolli jätkusuutlikkuse edendajatena ning läbipaistvuse tähtsust tarneahelates; |
| --- | --- |

3.

leiab, et strateegia RISE tuleb integreerida ökoloogilise ja sotsiaalse turumajandusega kooskõlas ettevõtluse, õiglase konkurentsi, välismõjude arvessevõtmise pikaajalise eesmärgi, toimiva rahanduspoliitika ning keskkonnateadlike majandusalaste raammäärustega; sedastab, et Euroopa Liidu tööstuspoliitika peab vastama nägemusele, milles juhindutakse innovatsioonist, jätkusuutlikkusest ja konkurentsivõimest, mis tugevdavad tootmissektoreid ja oskusteavet ning ringmajandust; märgib tööstuse ja ettevõtete olulist rolli jätkusuutlikkuse edendajatena ning läbipaistvuse tähtsust tarneahelates;

| 4. | rõhutab, et strateegia RISE jaoks on vaja lühiajalist kava tootmisvahendite ja oskusteabe kaitsmiseks, et vastata teatavate sektorite kiireloomulistele probleemidele (näiteks tootmise ülevõimsus, restruktureerimine, ebaaus konkurents), ning samuti tegevuskava ja ajakava pikaajalises raamistikus, mis põhineb selgete ja stabiilsete eesmärkidega, teaduspõhiste näitajate ning olelusringi ja ringmajandusega lähenemisviisil, mis võimaldab ja pakub stiimuleid investeeringute suunamiseks loovusse, oskustesse, uuendustesse, uutesse tehnoloogiatesse ning edendab Euroopa tööstusliku baasi kaasajastamist, jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet väärtusahelast teadliku poliitika abil, mis hõlmab igas suuruses ettevõtteid, milles pööratakse nõuetekohast tähelepanu põhitööstustele ning mis soodustab tootmisahela säilitamist Euroopas; on arvamusel, et niisugune kaasajastamine peaks rajanema tähtsaimatel tööstusharudel ning uutel tööstussektoritel, ja et see peaks olema suunatud kasvule kooskõlas jätkusuutliku arengu põhimõtetega; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et strateegia RISE jaoks on vaja lühiajalist kava tootmisvahendite ja oskusteabe kaitsmiseks, et vastata teatavate sektorite kiireloomulistele probleemidele (näiteks tootmise ülevõimsus, restruktureerimine, ebaaus konkurents), ning samuti tegevuskava ja ajakava pikaajalises raamistikus, mis põhineb selgete ja stabiilsete eesmärkidega, teaduspõhiste näitajate ning olelusringi ja ringmajandusega lähenemisviisil, mis võimaldab ja pakub stiimuleid investeeringute suunamiseks loovusse, oskustesse, uuendustesse, uutesse tehnoloogiatesse ning edendab Euroopa tööstusliku baasi kaasajastamist, jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet väärtusahelast teadliku poliitika abil, mis hõlmab igas suuruses ettevõtteid, milles pööratakse nõuetekohast tähelepanu põhitööstustele ning mis soodustab tootmisahela säilitamist Euroopas; on arvamusel, et niisugune kaasajastamine peaks rajanema tähtsaimatel tööstusharudel ning uutel tööstussektoritel, ja et see peaks olema suunatud kasvule kooskõlas jätkusuutliku arengu põhimõtetega;

| 5. | rõhutab, et tööstuspoliitika hõlmab kõiki poliitikavaldkondi, mis avaldavad mõju tööstusele; möönab, et tööstuspoliitika peab vastama strateegias „Euroopa 2020“ seatud suurtele ühiskondlikele ja keskkonnaalastele ülesannetele ja eesmärkidele, sh tulevastele energia-, ressursi-, tööhõive, tööstus- ja kliimaalastele eesmärkidele, ning et see tuleb integreerida tulemuslikult Euroopa poolaasta protsessi ja riiklikesse reformikavadesse, et luua vajalikud eeltingimused investeerimiseks ja luua häid töökohti, eriti noorte jaoks; palub, et komisjon parandaks teabevahetust tööstuspoliitika toetamisega seotud kohustuste osas, et taastada investorite, töötajate ja kodanike usaldus ELi meetmete vastu; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tööstuspoliitika hõlmab kõiki poliitikavaldkondi, mis avaldavad mõju tööstusele; möönab, et tööstuspoliitika peab vastama strateegias „Euroopa 2020“ seatud suurtele ühiskondlikele ja keskkonnaalastele ülesannetele ja eesmärkidele, sh tulevastele energia-, ressursi-, tööhõive, tööstus- ja kliimaalastele eesmärkidele, ning et see tuleb integreerida tulemuslikult Euroopa poolaasta protsessi ja riiklikesse reformikavadesse, et luua vajalikud eeltingimused investeerimiseks ja luua häid töökohti, eriti noorte jaoks; palub, et komisjon parandaks teabevahetust tööstuspoliitika toetamisega seotud kohustuste osas, et taastada investorite, töötajate ja kodanike usaldus ELi meetmete vastu;

| 6. | märgib, et Euroopa tööstuse osakaal Euroopa sisemajanduse koguproduktist (SKP-st) on langenud 15 aastaga 20 %-lt 15 %-le; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Euroopa tööstuse osakaal Euroopa sisemajanduse koguproduktist (SKP-st) on langenud 15 aastaga 20 %-lt 15 %-le;

| 7. | usub, et strateegia RISE peab üritama saavutada ambitsioonikaid ja realistlikke tööstuseesmärke; märgib, et vähemalt 20 % peamine eesmärk tähendaks vajadust vähemalt 400 000 uue tööstusliku töökoha järele aastas; toetab veendunult 20 % eesmärki ning teeb ettepaneku, et seda tuleks mõista kui ELi 20/20/20 eesmärkidega ühtlustatud sihteesmärki; |
| --- | --- |

7.

usub, et strateegia RISE peab üritama saavutada ambitsioonikaid ja realistlikke tööstuseesmärke; märgib, et vähemalt 20 % peamine eesmärk tähendaks vajadust vähemalt 400 000 uue tööstusliku töökoha järele aastas; toetab veendunult 20 % eesmärki ning teeb ettepaneku, et seda tuleks mõista kui ELi 20/20/20 eesmärkidega ühtlustatud sihteesmärki;

| 8. | usub, et need eesmärgid peaksid peegeldama uut tööstuslikku tegelikkust, nagu tootmise ja teenuste integreerimine (tootmisteenused) ning üleminek andmepõhisele majandusele ja lisandväärtuslikule tootmisele; palub komisjonil sellega seoses hinnata ja põhjendada oma tööd eesmärkidega ning muuta tööstussektorite klassifikatsiooni; |
| --- | --- |

8.

usub, et need eesmärgid peaksid peegeldama uut tööstuslikku tegelikkust, nagu tootmise ja teenuste integreerimine (tootmisteenused) ning üleminek andmepõhisele majandusele ja lisandväärtuslikule tootmisele; palub komisjonil sellega seoses hinnata ja põhjendada oma tööd eesmärkidega ning muuta tööstussektorite klassifikatsiooni;

| 9. | rõhutab, et tööstussektorite tegevuse abil on võimalik kriisidele vastu panna, seda ka teenustemajanduse kaudu, mida tööstussektorid oma toodangu juurde tekitavad; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tööstussektorite tegevuse abil on võimalik kriisidele vastu panna, seda ka teenustemajanduse kaudu, mida tööstussektorid oma toodangu juurde tekitavad;

| 10. | palub, et komisjon täidaks oma kohustust töötada välja näitajad taasindustrialiseerimise protsessi jälgimiseks ja hindamiseks; rõhutab, et sellised näitajad peaksid olema mitte ainult kvantitatiivsed, vaid ka kvalitatiivsed, tagamaks, et protsess on jätkusuutlik ja kooskõlas keskkonnakaitsega; |
| --- | --- |

10.

palub, et komisjon täidaks oma kohustust töötada välja näitajad taasindustrialiseerimise protsessi jälgimiseks ja hindamiseks; rõhutab, et sellised näitajad peaksid olema mitte ainult kvantitatiivsed, vaid ka kvalitatiivsed, tagamaks, et protsess on jätkusuutlik ja kooskõlas keskkonnakaitsega;

| 11. | eeldab, et strateegia RISE võiks nõuetekohase rakendamise korral taaselustada tööstust ning tuua ELi tagasi tootva tööstuse, pöörates tähelepanu tarneahela juhtimisele ning võttes samuti arvesse piirkondade ja kohalikke spetsiifilisi tootmiskultuure ja nõudlust, toetades samaaegselt tähtsaid tärkavaid sektoreid, mis on vajalikud jätkusuutliku majanduse ja ühiskonna jaoks; |
| --- | --- |

11.

eeldab, et strateegia RISE võiks nõuetekohase rakendamise korral taaselustada tööstust ning tuua ELi tagasi tootva tööstuse, pöörates tähelepanu tarneahela juhtimisele ning võttes samuti arvesse piirkondade ja kohalikke spetsiifilisi tootmiskultuure ja nõudlust, toetades samaaegselt tähtsaid tärkavaid sektoreid, mis on vajalikud jätkusuutliku majanduse ja ühiskonna jaoks;

| 12. | rõhutab, et strateegia RISE saavutab edu ainult juhul, kui seda toetab piisavalt hea, selge ja prognoositav makromajanduslik raamistik, milles välditakse vastuolulist poliitikat, ja vajalikud eelarveressursid avaliku sektori ja erainvesteeringute võimendamiseks ja ELi globaalse konkurentsivõime edendamiseks; peab kahetsusväärseks, et praegu valitsev ELi makromajanduslik poliitika ei paku eriti VKEdele piisavat juurdepääsu kapitalile investeeringute ja innovatsiooni jaoks ning on seega vastuolus tööstuspoliitikaga; nõuab sellega seoses arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat Euroopa kasvustrateegiat ning mõistab hukka nõukogu kärped mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 1A, eelkõige programmide Horisont 2020, COSME ja Euroopa ühendamise rahastu puhul; palub liikmesriikidel oluliselt tugevdada nende programmide finantsvõimet; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et strateegia RISE saavutab edu ainult juhul, kui seda toetab piisavalt hea, selge ja prognoositav makromajanduslik raamistik, milles välditakse vastuolulist poliitikat, ja vajalikud eelarveressursid avaliku sektori ja erainvesteeringute võimendamiseks ja ELi globaalse konkurentsivõime edendamiseks; peab kahetsusväärseks, et praegu valitsev ELi makromajanduslik poliitika ei paku eriti VKEdele piisavat juurdepääsu kapitalile investeeringute ja innovatsiooni jaoks ning on seega vastuolus tööstuspoliitikaga; nõuab sellega seoses arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat Euroopa kasvustrateegiat ning mõistab hukka nõukogu kärped mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 1A, eelkõige programmide Horisont 2020, COSME ja Euroopa ühendamise rahastu puhul; palub liikmesriikidel oluliselt tugevdada nende programmide finantsvõimet;

| 13. | rõhutab, et Euroopa Liidu eelarve omavahendite loomine võiks avaldada soodsat mõju Euroopa taasindustrialiseerimisele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Euroopa Liidu eelarve omavahendite loomine võiks avaldada soodsat mõju Euroopa taasindustrialiseerimisele;

| 14. | rõhutab, et ELi tööstuspoliitika tuleb üheselt määratleda, arvestades asjaolu, et praegu valitsevad ELis ja liikmesriikides tööstuspoliitika valdkonnas mitmed erinevad tavad ja suundumused; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ELi tööstuspoliitika tuleb üheselt määratleda, arvestades asjaolu, et praegu valitsevad ELis ja liikmesriikides tööstuspoliitika valdkonnas mitmed erinevad tavad ja suundumused;

| 15. | kiidab heaks komisjoni läbiva lähenemisviisi tööstuspoliitikale ning toonitab, kui oluline on terviklik lähenemisviis, mis on sidus ja koordineeritud nendes valdkondades, kus kõik muud poliitikavaldkonnad (näiteks konkurentsi-, kaubandus-, energia-, keskkonna-, innovatsiooni-, struktuurifondide, ühtse turu jm poliitika) võtavad arvesse strateegia RISE eesmärke; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Söe- ja Teraseühendust, mis tõestab, et integreeritud ja innovaatiline tegevus on tööstuspoliitikas edukalt teostatav, ja et see loob majanduskasvu ja töökohti ning on oma olemuselt integratsiooni edendav ja sotsiaalpartnerlust toetav; on seisukohal, et RISE peaks põhinema pigem horisontaalsel kui vertikaalsel tööstuspoliitika kontseptsioonil; usub – pöörates samaaegselt nõuetekohast tähelepanu põhitööstustele –, et sektoripõhised meetmed peaksid toetama väärtusahelaid ja suure kasvupotentsiaaliga tegevusklastreid ning peavad olema seotud valdkondliku spetsialiseerumisega, mis edendab kõrgtehnoloogiat ja suure lisaväärtusega strateegiaid ning innovatsiooni, oskusi, ettevõtlust, tööhõivet ja loovust; võtab sellega seoses teadmiseks valdkondlikud strateegiad autotööstuses (Cars 2020) ja terasetööstuses (terase tegevuskava) ja palub, et komisjon võtaks nõuetekohased meetmed nende strateegiate rakendamiseks; kutsub liikmesriike ja komisjoni samuti üles keskenduma piisavalt sektoritele, mida iseloomustavad ulatuslik oskusteave, teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute kõrge tase ja lisaväärtuse loomine, sealhulgas protsessiinnovatsioon; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks komisjoni läbiva lähenemisviisi tööstuspoliitikale ning toonitab, kui oluline on terviklik lähenemisviis, mis on sidus ja koordineeritud nendes valdkondades, kus kõik muud poliitikavaldkonnad (näiteks konkurentsi-, kaubandus-, energia-, keskkonna-, innovatsiooni-, struktuurifondide, ühtse turu jm poliitika) võtavad arvesse strateegia RISE eesmärke; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Söe- ja Teraseühendust, mis tõestab, et integreeritud ja innovaatiline tegevus on tööstuspoliitikas edukalt teostatav, ja et see loob majanduskasvu ja töökohti ning on oma olemuselt integratsiooni edendav ja sotsiaalpartnerlust toetav; on seisukohal, et RISE peaks põhinema pigem horisontaalsel kui vertikaalsel tööstuspoliitika kontseptsioonil; usub – pöörates samaaegselt nõuetekohast tähelepanu põhitööstustele –, et sektoripõhised meetmed peaksid toetama väärtusahelaid ja suure kasvupotentsiaaliga tegevusklastreid ning peavad olema seotud valdkondliku spetsialiseerumisega, mis edendab kõrgtehnoloogiat ja suure lisaväärtusega strateegiaid ning innovatsiooni, oskusi, ettevõtlust, tööhõivet ja loovust; võtab sellega seoses teadmiseks valdkondlikud strateegiad autotööstuses (Cars 2020) ja terasetööstuses (terase tegevuskava) ja palub, et komisjon võtaks nõuetekohased meetmed nende strateegiate rakendamiseks; kutsub liikmesriike ja komisjoni samuti üles keskenduma piisavalt sektoritele, mida iseloomustavad ulatuslik oskusteave, teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute kõrge tase ja lisaväärtuse loomine, sealhulgas protsessiinnovatsioon;

| 16. | soovitab komisjonil keskenduda Euroopa tööstusliku tootmise lisaväärtusele ülemaailmsetes tootmisahelates sektorite kaupa, et teha kindlaks, mil määral on eri tööstussektorid eri liikmesriikides juurdunud, ja luua tõhusamalt ühine strateegia Euroopa tööstuslike huvide kaitseks; |
| --- | --- |

16.

soovitab komisjonil keskenduda Euroopa tööstusliku tootmise lisaväärtusele ülemaailmsetes tootmisahelates sektorite kaupa, et teha kindlaks, mil määral on eri tööstussektorid eri liikmesriikides juurdunud, ja luua tõhusamalt ühine strateegia Euroopa tööstuslike huvide kaitseks;

| 17. | on seisukohal, et EL vajab nii erasektori kui ka avalike institutsioonide arukat osalust, et soodustada väärtusahelate kujunemist ELis; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et EL vajab nii erasektori kui ka avalike institutsioonide arukat osalust, et soodustada väärtusahelate kujunemist ELis;

| 18. | rõhutab, et tulevane ühtekuuluvuspoliitika on üks peamistest ELi poliitikameetmetest, mille abil aruka spetsialiseerumise kaudu edendada tööstuslikku innovatsiooni, et toime tulla probleemidega, mis seonduvad säästva energia, kliimamuutuse ning materiaalsete ja inimressursside tõhusa kasutamisega; on seetõttu seisukohal, et tulevase ühtekuuluvuspoliitika ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetus on ülioluline ELi ja piirkondade taasindustrialiseerimiseks tõeliselt moodsa tööstuspoliitika abil, mis peab olema kaasav, kestlik, energiatõhus ja väga konkurentsivõimeline; nõuab paremat kooskõlastamist ja koostoimet ühtekuuluvuspoliitika ja Horisont 2020 programmide vahel, et luua piirkondlikud innovatsiooniinkubaatorid ja suurendada innovatsiooni piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et tulevane ühtekuuluvuspoliitika on üks peamistest ELi poliitikameetmetest, mille abil aruka spetsialiseerumise kaudu edendada tööstuslikku innovatsiooni, et toime tulla probleemidega, mis seonduvad säästva energia, kliimamuutuse ning materiaalsete ja inimressursside tõhusa kasutamisega; on seetõttu seisukohal, et tulevase ühtekuuluvuspoliitika ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetus on ülioluline ELi ja piirkondade taasindustrialiseerimiseks tõeliselt moodsa tööstuspoliitika abil, mis peab olema kaasav, kestlik, energiatõhus ja väga konkurentsivõimeline; nõuab paremat kooskõlastamist ja koostoimet ühtekuuluvuspoliitika ja Horisont 2020 programmide vahel, et luua piirkondlikud innovatsiooniinkubaatorid ja suurendada innovatsiooni piirkondlikul tasandil;

| 19. | nõustub komisjoniga, et tööstuspoliitikal peab olema tõhus ja integreeritud juhtimisstruktuur, mis hõlmab meetmete järelevalvet; tuletab meelde Euroopa Parlamendi soovitust Lange raportis tööstuse kohta, mille kohaselt tuleks luua komisjoni asjakohastest peadirektoraatidest alaline tööstuspoliitika rakkerühm, kes võtab arvesse sidusrühmade sisendit ning kooskõlastab ja jälgib rakendamist; toonitab, et parlamenti tuleks järjepidevalt teavitada tööstuspoliitika arengust ning palub, et komisjon esitaks parlamendile igal aastal aruande strateegia RISE edusammude kohta ning selle kohta, mil määral on selle eesmärgid saavutatud olemasolevate vahenditega; teeb ettepaneku, et prioriteetsete meetmevaldkondade rakkerühmad avaldaksid iga-aastase aruande; palub samuti, et komisjon uuriks ja teeks kindlaks Euroopa tööstuse ja eriti selle sektorite tootmise ülevõimsuse ja eesseisvad restruktureerimisega seotud probleemid, et teha ettepanekuid lühiajaliste lahenduste kohta, ja kutsub komisjoni üles jälgima Euroopa tootmise mujale ümberpaigutamist; rõhutab, et RISE-l on vaja huvirühmade liitu erinevate sektorite (sh VKEde) ettevõtjatest, ametiühingutest, teadusmaailmast ja kodanikuühiskonnast, nagu tarbijakaitseinstantsid ja valitsusvälised organisatsioonid, ning nendega partnerlust; kutsub komisjoni üles asutamislepingu artikli 173 lõiget 2 RISE edasiviimiseks täielikult ära kasutama ning paremini mobiliseerima omavahendeid; juhib tähelepanu, kui oluline on parandada viisi, kuidas liit teavitab tööstuspoliitikast kodanikke ja eelkõige noori, et suurendada Euroopa tööstuse, selle töökohtade ja oskusteabe tähtsust; |
| --- | --- |

19.

nõustub komisjoniga, et tööstuspoliitikal peab olema tõhus ja integreeritud juhtimisstruktuur, mis hõlmab meetmete järelevalvet; tuletab meelde Euroopa Parlamendi soovitust Lange raportis tööstuse kohta, mille kohaselt tuleks luua komisjoni asjakohastest peadirektoraatidest alaline tööstuspoliitika rakkerühm, kes võtab arvesse sidusrühmade sisendit ning kooskõlastab ja jälgib rakendamist; toonitab, et parlamenti tuleks järjepidevalt teavitada tööstuspoliitika arengust ning palub, et komisjon esitaks parlamendile igal aastal aruande strateegia RISE edusammude kohta ning selle kohta, mil määral on selle eesmärgid saavutatud olemasolevate vahenditega; teeb ettepaneku, et prioriteetsete meetmevaldkondade rakkerühmad avaldaksid iga-aastase aruande; palub samuti, et komisjon uuriks ja teeks kindlaks Euroopa tööstuse ja eriti selle sektorite tootmise ülevõimsuse ja eesseisvad restruktureerimisega seotud probleemid, et teha ettepanekuid lühiajaliste lahenduste kohta, ja kutsub komisjoni üles jälgima Euroopa tootmise mujale ümberpaigutamist; rõhutab, et RISE-l on vaja huvirühmade liitu erinevate sektorite (sh VKEde) ettevõtjatest, ametiühingutest, teadusmaailmast ja kodanikuühiskonnast, nagu tarbijakaitseinstantsid ja valitsusvälised organisatsioonid, ning nendega partnerlust; kutsub komisjoni üles asutamislepingu artikli 173 lõiget 2 RISE edasiviimiseks täielikult ära kasutama ning paremini mobiliseerima omavahendeid; juhib tähelepanu, kui oluline on parandada viisi, kuidas liit teavitab tööstuspoliitikast kodanikke ja eelkõige noori, et suurendada Euroopa tööstuse, selle töökohtade ja oskusteabe tähtsust;

| 20. | on seisukohal, et RISE tuleb suunata Euroopas atraktiivse ja konkurentsivõimelise keskkonna loomiseks, mis lükkaks käima investeeringuvood kogu ELis ja selle piirkondades, eelkõige Lõuna-Euroopas, et taaselustada majanduskasvu, eelkõige aruka spetsialiseerumise ja klastrite, k.a riikideüleste ja piirkondlike klastrite ning ärivõrgustike moodustamise kaudu; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et RISE tuleb suunata Euroopas atraktiivse ja konkurentsivõimelise keskkonna loomiseks, mis lükkaks käima investeeringuvood kogu ELis ja selle piirkondades, eelkõige Lõuna-Euroopas, et taaselustada majanduskasvu, eelkõige aruka spetsialiseerumise ja klastrite, k.a riikideüleste ja piirkondlike klastrite ning ärivõrgustike moodustamise kaudu;

| 21. | kiidab asepresident Tajani tööd tööstuspoliitika tihedamal kooskõlastamisel konkurentsivõime nõukoguga; tunnistab, et RISE-le suunatud tööstuspoliitika peaks moodustama ühtse aluse ELi jaoks, kuid rõhutab, et see peab erinevaid siseriiklikke ja piirkondlikke olusid arvesse võtma ning seda tuleb kooskõlastada liikmesriikide tööstuspoliitikaga; toetab ideed tugevamast konkurentsivõime nõukogust, kes aitab koostöös komisjoniga kaasa poliitikavaldkondade vertikaalsele koordineerimisele Euroopa, piirkondlikul ja liikmesriikide tasandil; märgib, et muu hulgas on arukas reguleerimine ja bürokraatia vähendamine tööstuse kasvu olulised eeltingimused; |
| --- | --- |

21.

kiidab asepresident Tajani tööd tööstuspoliitika tihedamal kooskõlastamisel konkurentsivõime nõukoguga; tunnistab, et RISE-le suunatud tööstuspoliitika peaks moodustama ühtse aluse ELi jaoks, kuid rõhutab, et see peab erinevaid siseriiklikke ja piirkondlikke olusid arvesse võtma ning seda tuleb kooskõlastada liikmesriikide tööstuspoliitikaga; toetab ideed tugevamast konkurentsivõime nõukogust, kes aitab koostöös komisjoniga kaasa poliitikavaldkondade vertikaalsele koordineerimisele Euroopa, piirkondlikul ja liikmesriikide tasandil; märgib, et muu hulgas on arukas reguleerimine ja bürokraatia vähendamine tööstuse kasvu olulised eeltingimused;

| 22. | usub, et eri territoriaalüksuste tasandid tuleks reindustrialiseerimisse täielikult kaasata ja nad peaksid võtma kooskõlastatud meetmeid nende territooriumidel asuva tööstuse prioriteetide, potentsiaali ja tugevate külgede väljaselgitamises ning VKEde arengu soodustamises; juhib tähelepanu asjaolule, et VKEd on muutustele reageerimiseks piisava suuruse ja reaktsioonikiiruse poolest väga väärtuslikud, kuid et nad on saanud kriisi käes kõige rohkem kannatada; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kasutusele konkreetsed VKEde toetus- ja abiprogrammid ning hõlbustada VKEde saamist oma valdkonna tööstustšempionideks; tervitab Regioonide Komitee ja komisjoni tehtud tööd aruka spetsialiseerumise strateegiate alal seoses ELi rahastamise kooskõlastamisega Euroopa 2020. aasta eesmärkidega; |
| --- | --- |

22.

usub, et eri territoriaalüksuste tasandid tuleks reindustrialiseerimisse täielikult kaasata ja nad peaksid võtma kooskõlastatud meetmeid nende territooriumidel asuva tööstuse prioriteetide, potentsiaali ja tugevate külgede väljaselgitamises ning VKEde arengu soodustamises; juhib tähelepanu asjaolule, et VKEd on muutustele reageerimiseks piisava suuruse ja reaktsioonikiiruse poolest väga väärtuslikud, kuid et nad on saanud kriisi käes kõige rohkem kannatada; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kasutusele konkreetsed VKEde toetus- ja abiprogrammid ning hõlbustada VKEde saamist oma valdkonna tööstustšempionideks; tervitab Regioonide Komitee ja komisjoni tehtud tööd aruka spetsialiseerumise strateegiate alal seoses ELi rahastamise kooskõlastamisega Euroopa 2020. aasta eesmärkidega;

| 23. | kutsub liikmesriike võimalike aluslepingutesse tehtavate muudatuste korral üles looma ühise tööstuspoliitika sama kõrgete eesmärkide ja sama rohkete vahenditega, nagu seda tehti ühise põllumajanduspoliitika puhul, mis hõlmaks ühisstrateegia loomiseks tõelise riikidevahelise konsulteerimise läbiviimist, kasutades sarnaseid märkimisväärseid rahalisi vahendeid ja turu reguleerimise vahendeid, mis on olemas teistel suurtel ülemaailmsetel kaubanduspiirkondadel, nagu näiteks rahaline vahend või meie tööstusele kohandatud riigiabi eeskirjad, jäädes seejuures kooskõlla rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike võimalike aluslepingutesse tehtavate muudatuste korral üles looma ühise tööstuspoliitika sama kõrgete eesmärkide ja sama rohkete vahenditega, nagu seda tehti ühise põllumajanduspoliitika puhul, mis hõlmaks ühisstrateegia loomiseks tõelise riikidevahelise konsulteerimise läbiviimist, kasutades sarnaseid märkimisväärseid rahalisi vahendeid ja turu reguleerimise vahendeid, mis on olemas teistel suurtel ülemaailmsetel kaubanduspiirkondadel, nagu näiteks rahaline vahend või meie tööstusele kohandatud riigiabi eeskirjad, jäädes seejuures kooskõlla rahvusvahelise õigusega;

| 24. | tunneb heameelt, et komisjon keskendub lisaks tarbijatele ka tootjatele, eelkõige tööstustootjatele; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt, et komisjon keskendub lisaks tarbijatele ka tootjatele, eelkõige tööstustootjatele;

| 25. | peab taunitavaks, et komisjoni ettepanekus puuduvad palga- ja sotsiaalse dumpingu vastased, töötajate kaasamise ja restruktureerimismeetmed; |
| --- | --- |

25.

peab taunitavaks, et komisjoni ettepanekus puuduvad palga- ja sotsiaalse dumpingu vastased, töötajate kaasamise ja restruktureerimismeetmed;

Töö innovatsiooni, tõhususe ja jätkusuutliku tehnoloogia nimel

| 26. | toonitab, et innovatsiooni-, tõhususe ja uue tehnoloogia strateegia, sealhulgas jätkusuutlikkuse tehnoloogia, koos uute ärimudelite, loovuse ja arenenud tootmisega võivad ELi tööstusbaasi regenereerida ja kaasajastada, suurendades selle piirkondlikku ja ülemaailmset konkurentsivõimet; usub, et innovatsiooni tuleb edendada kõigis valdkondades, võttes arvesse kõiki sidusrühmi alates töökojast ja mittetehnilisest innovatsioonist, kuni kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuseni uurimislaborites; märgib sellega seoses, kui oluline on kaasata töötajaid innovatsiooniprotsessi ennetavalt, toetades innovaatilisi ettevõtteid, kes on liidrid majanduse, sotsiaal- ja keskkonnavallas; toonitab, et tuleb luua soodus keskkond ning peab äärmiselt oluliseks tagada tingimused ettevõtete toimimiseks ja konkurentsivõimeks; on seisukohal, et vaja on tugevdada Euroopa teadmistebaasi, vähendada killustatust teaduses ja hariduses tipptaseme edendamise teel, luua tingimused selleks, et muuta head ideed kaubeldavateks toodeteks, suurendada innovaatiliste ettevõtete rahastamisvõimalusi, luues innovatsioonile soodsa keskkonna ning kaotades sotsiaalsed ja geograafilised ebavõrdsused innovatsioonist saadava kasu kogu Euroopas levitamise kaudu; rõhutab sellega seoses, et eriti tuleks arvesse võtta komisjoni iga-aastast innovatsiooni käsitlevat aruannet (innovatsiooniliidu tulemustabel 2013), mis näitab, millist mõju avaldab innovatsioon kestvale konkurentsivõimele, hindab võrdlevalt liikmesriikide teadustegevust ja innovatsiooni ja näitab nende teadus- ja innovatsioonisüsteemide suhtelisi nõrkusi ja tugevusi; |
| --- | --- |

26.

toonitab, et innovatsiooni-, tõhususe ja uue tehnoloogia strateegia, sealhulgas jätkusuutlikkuse tehnoloogia, koos uute ärimudelite, loovuse ja arenenud tootmisega võivad ELi tööstusbaasi regenereerida ja kaasajastada, suurendades selle piirkondlikku ja ülemaailmset konkurentsivõimet; usub, et innovatsiooni tuleb edendada kõigis valdkondades, võttes arvesse kõiki sidusrühmi alates töökojast ja mittetehnilisest innovatsioonist, kuni kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuseni uurimislaborites; märgib sellega seoses, kui oluline on kaasata töötajaid innovatsiooniprotsessi ennetavalt, toetades innovaatilisi ettevõtteid, kes on liidrid majanduse, sotsiaal- ja keskkonnavallas; toonitab, et tuleb luua soodus keskkond ning peab äärmiselt oluliseks tagada tingimused ettevõtete toimimiseks ja konkurentsivõimeks; on seisukohal, et vaja on tugevdada Euroopa teadmistebaasi, vähendada killustatust teaduses ja hariduses tipptaseme edendamise teel, luua tingimused selleks, et muuta head ideed kaubeldavateks toodeteks, suurendada innovaatiliste ettevõtete rahastamisvõimalusi, luues innovatsioonile soodsa keskkonna ning kaotades sotsiaalsed ja geograafilised ebavõrdsused innovatsioonist saadava kasu kogu Euroopas levitamise kaudu; rõhutab sellega seoses, et eriti tuleks arvesse võtta komisjoni iga-aastast innovatsiooni käsitlevat aruannet (innovatsiooniliidu tulemustabel 2013), mis näitab, millist mõju avaldab innovatsioon kestvale konkurentsivõimele, hindab võrdlevalt liikmesriikide teadustegevust ja innovatsiooni ja näitab nende teadus- ja innovatsioonisüsteemide suhtelisi nõrkusi ja tugevusi;

| 27. | usub, et ELi teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamisvahendid peaksid toimima katalüsaatorina ning neid tuleks kasutada koostoimes erinevate Euroopa, riiklike ja piirkondlike vahendite ja fondidega; tuletab meelde teadus- ja arendustegevuse 3 % eesmärki, kusjuures kaks kolmandikku tuleks erasektorist; toetab avaliku ja erasektori partnerlust programmi Horisont 2020 raames ning palub komisjonil tagada erasektori investeeringute piisav võimendus; |
| --- | --- |

27.

usub, et ELi teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamisvahendid peaksid toimima katalüsaatorina ning neid tuleks kasutada koostoimes erinevate Euroopa, riiklike ja piirkondlike vahendite ja fondidega; tuletab meelde teadus- ja arendustegevuse 3 % eesmärki, kusjuures kaks kolmandikku tuleks erasektorist; toetab avaliku ja erasektori partnerlust programmi Horisont 2020 raames ning palub komisjonil tagada erasektori investeeringute piisav võimendus;

| 28. | tervitab asjaolu, et 4 % osa summadest rakendatakse spetsiaalse VKEde rahastamisvahendi kaudu programmi Horisont 2020 raames; |
| --- | --- |

28.

tervitab asjaolu, et 4 % osa summadest rakendatakse spetsiaalse VKEde rahastamisvahendi kaudu programmi Horisont 2020 raames;

| 29. | tervitab komisjoni keskendumist ökodisainile, ringlussevõtule hällist-hällini spetsifikatsioonidega, ehitustoodete ja -protsesside uutele jätkusuutlikkuse kriteeriumidele ning ressursitõhususele ringmajanduse kontseptsiooni raames; nõuab õigusaktide ettepanekute esitamist ning uuringute tegemist ressursitõhususe kohta, et arvestada investeeringute elujõulisust lähtuvalt tõhususe, kasumlikkuse ja pikaajaliste mõjude kriteeriumitest; kutsub komisjoni üles arendama olelusringipõhist mõtteviisi veelgi edasi integreeritud tootepoliitika abil, mis võtab arvesse toote kogu olelusringi (nn hällist hällini lähenemisviis); |
| --- | --- |

29.

tervitab komisjoni keskendumist ökodisainile, ringlussevõtule hällist-hällini spetsifikatsioonidega, ehitustoodete ja -protsesside uutele jätkusuutlikkuse kriteeriumidele ning ressursitõhususele ringmajanduse kontseptsiooni raames; nõuab õigusaktide ettepanekute esitamist ning uuringute tegemist ressursitõhususe kohta, et arvestada investeeringute elujõulisust lähtuvalt tõhususe, kasumlikkuse ja pikaajaliste mõjude kriteeriumitest; kutsub komisjoni üles arendama olelusringipõhist mõtteviisi veelgi edasi integreeritud tootepoliitika abil, mis võtab arvesse toote kogu olelusringi (nn hällist hällini lähenemisviis);

| 30. | peab tervitatavaks komisjoni tegevusliine ning võimalikke avaliku ja erasektori partnerlusi; muretseb siiski, et piisavalt ei ole hõlmatud suuri andme- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) arenguid; kutsub komisjoni üles neid arenguid nõuetekohaselt integreerima; on seisukohal, et lairibateenused on ELi tööstuse arengus võtmetähtsusega ning võivad aidata kaasa ELi majanduskasvule ja tööhõivele ning et seetõttu peaks ELi üks prioriteetidest olema ka edaspidi investeerimise edendamine lairibarajatistesse, et saavutada suure võimsusega lairibavõrgud ning kiudoptilised juurdepääsuvõrgud; palub komisjonil toetada klastrite moodustamist tegevusliine mööda, edendades nendevahelist koostoimet ja mõjude ülekandumist; |
| --- | --- |

30.

peab tervitatavaks komisjoni tegevusliine ning võimalikke avaliku ja erasektori partnerlusi; muretseb siiski, et piisavalt ei ole hõlmatud suuri andme- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) arenguid; kutsub komisjoni üles neid arenguid nõuetekohaselt integreerima; on seisukohal, et lairibateenused on ELi tööstuse arengus võtmetähtsusega ning võivad aidata kaasa ELi majanduskasvule ja tööhõivele ning et seetõttu peaks ELi üks prioriteetidest olema ka edaspidi investeerimise edendamine lairibarajatistesse, et saavutada suure võimsusega lairibavõrgud ning kiudoptilised juurdepääsuvõrgud; palub komisjonil toetada klastrite moodustamist tegevusliine mööda, edendades nendevahelist koostoimet ja mõjude ülekandumist;

| 31. | rõhutab IKT võtmerolli jätkusuutlikule majandusele üleminekul, mis hõlmab selliseid valdkondi nagu dematerialiseerimine, ökoseire, tõhusus transpordis ja logistikas, e-teenused ja tervishoid; tunneb heameelt uue Euroopa elektroonika tööstusstrateegia üle, mille eesmärki on kahekordistada ELi kiipide tootmist 20 %-ni ülemaailmsest toodangust; nõuab tungivalt IKT kasutuselevõtmise täiendavat edendamist traditsioonilistes tööstussektorites ning uute digitaalsete toodete ja teenuste arendamist, mis aitavad kaasa jätkusuutliku arengu eesmärkidele; |
| --- | --- |

31.

rõhutab IKT võtmerolli jätkusuutlikule majandusele üleminekul, mis hõlmab selliseid valdkondi nagu dematerialiseerimine, ökoseire, tõhusus transpordis ja logistikas, e-teenused ja tervishoid; tunneb heameelt uue Euroopa elektroonika tööstusstrateegia üle, mille eesmärki on kahekordistada ELi kiipide tootmist 20 %-ni ülemaailmsest toodangust; nõuab tungivalt IKT kasutuselevõtmise täiendavat edendamist traditsioonilistes tööstussektorites ning uute digitaalsete toodete ja teenuste arendamist, mis aitavad kaasa jätkusuutliku arengu eesmärkidele;

| 32. | tunneb heameelt arenenud tootmise tegevusliini üle; usub, et sellel oleks kasu sellistest avaliku ja erasektori partnerlustest nagu SPIRE; usub, et teadmis- ja innovaatikakogukonna käivitamine 2016. aastaks tootmise lisaväärtuse valdkonnas on üks prioriteete; palub komisjonil integreerida EPECi (EIP Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskuse) kogemused tulevastesse avaliku ja erasektori partnerlustesse; julgustab komisjoni samuti looma arenenud tootmise valdkonnas koostoimet liikmesriikide, tööstuse ja teadusasutuste vahel; palub komisjonil kaaluda, millises ulatuses võiks eeskujuks olla Ameerika Ühendriikide riiklik tootmisinnovatsiooni võrgustik; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt arenenud tootmise tegevusliini üle; usub, et sellel oleks kasu sellistest avaliku ja erasektori partnerlustest nagu SPIRE; usub, et teadmis- ja innovaatikakogukonna käivitamine 2016. aastaks tootmise lisaväärtuse valdkonnas on üks prioriteete; palub komisjonil integreerida EPECi (EIP Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskuse) kogemused tulevastesse avaliku ja erasektori partnerlustesse; julgustab komisjoni samuti looma arenenud tootmise valdkonnas koostoimet liikmesriikide, tööstuse ja teadusasutuste vahel; palub komisjonil kaaluda, millises ulatuses võiks eeskujuks olla Ameerika Ühendriikide riiklik tootmisinnovatsiooni võrgustik;

| 33. | tunneb heameelt arukate võrkude tegevusliini üle ning on arvamusel, et sellele tuleks kasuks ulatuse laiendamine ja täiendavate ettepanekute lisamine; soovitab, et see töö võiks hõlmata ka komisjoni poolt nimetatud piisava energiataristu, energia salvestamise ja reservvõimsuse aspekte, näiteks suure tõhususega ja võrkudevaheliste ühendustega elektrivõrku, mis aitab kaasa elektrienergia siseturu väljakujundamisele ning suudab toetada nii taastuvenergia allikaid, näiteks merel asuvaid tuulegeneraatoreid, kui ka kõrgtehnoloogilist digitaalset taristut; |
| --- | --- |

33.

tunneb heameelt arukate võrkude tegevusliini üle ning on arvamusel, et sellele tuleks kasuks ulatuse laiendamine ja täiendavate ettepanekute lisamine; soovitab, et see töö võiks hõlmata ka komisjoni poolt nimetatud piisava energiataristu, energia salvestamise ja reservvõimsuse aspekte, näiteks suure tõhususega ja võrkudevaheliste ühendustega elektrivõrku, mis aitab kaasa elektrienergia siseturu väljakujundamisele ning suudab toetada nii taastuvenergia allikaid, näiteks merel asuvaid tuulegeneraatoreid, kui ka kõrgtehnoloogilist digitaalset taristut;

| 34. | kutsub komisjoni üles kavandama klastrite ja klastrite võrgustiku poliitikat eelkõige väärtusahelates ning seotud äriühingute, tarnijate, teenusepakkujate, ülikoolide ja uurimiskeskuste koostöö vormis, mis samuti soodustaks klastrite teket loomuliku reaktsioonina äri- ja/või uurimisvajadustele nn alt-üles viisil; rõhutab, kui oluline on luua riigiüleseid klastreid, eelkõige selleks, et integreerida struktuuriliselt nõrgemaid piirkondi Euroopa tööstuse väärtusahelaga, toetudes kogu liitu hõlmavale konkurentsile, soodustades alaesindatud riikide/piirkondade osalust ning tagades oskusteadmiste ülekandmise kõigi liikmesriikide teadusringkondade seas; on veendunud, et see on esmatähtis aspekt, mis tuleb piirkondlikku tööstuspoliitikasse integreerida; märgib, et komisjon peaks samuti pöörama piisavat tähelepanu olemasolevate klastrite toetamisele; julgustab komisjoni looma ressursitõhususe klastreid tulevase VKEde keskkonnahoidliku tegevuskava raames; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles kavandama klastrite ja klastrite võrgustiku poliitikat eelkõige väärtusahelates ning seotud äriühingute, tarnijate, teenusepakkujate, ülikoolide ja uurimiskeskuste koostöö vormis, mis samuti soodustaks klastrite teket loomuliku reaktsioonina äri- ja/või uurimisvajadustele nn alt-üles viisil; rõhutab, kui oluline on luua riigiüleseid klastreid, eelkõige selleks, et integreerida struktuuriliselt nõrgemaid piirkondi Euroopa tööstuse väärtusahelaga, toetudes kogu liitu hõlmavale konkurentsile, soodustades alaesindatud riikide/piirkondade osalust ning tagades oskusteadmiste ülekandmise kõigi liikmesriikide teadusringkondade seas; on veendunud, et see on esmatähtis aspekt, mis tuleb piirkondlikku tööstuspoliitikasse integreerida; märgib, et komisjon peaks samuti pöörama piisavat tähelepanu olemasolevate klastrite toetamisele; julgustab komisjoni looma ressursitõhususe klastreid tulevase VKEde keskkonnahoidliku tegevuskava raames;

| 35. | tunneb heameelt peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate strateegia üle, millises valdkonnas on ELil tugev konkurentsieelis ja võimalus seda suurendada, kui arvestada tugevat teadusuuringute baasi, kuid usub, et selle eelise saavutamiseks vaja on suurendada jõupingutusi seoses tulemuste ärakasutamisega; toetab poliitikasuundade ja rahastamisvahendite, k.a Horisont 2020, EIP, ELi struktuurifondide ning teiste avaliku ja erasektori fondide vahelise kooskõlastamise ja koostoime täiustamiseks kavandatavaid meetmeid; tunneb heameelt algatuste üle, mis tugevdavad peamiseid progressi võimaldavate tehnoloogiatega seotud klastripõhiseid meetmeid ning parandavad piirkondadevahelist koostööd; kutsub komisjoni üles vältima suletud lahenduste loomist üksikute konsortsiumide või üksikute äriühingute jaoks; märgib, et teadusuuringute infrastruktuuri rahastamine peab looma eeliseid ja kasutusvõimalusi paljudele osalistele; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate strateegia üle, millises valdkonnas on ELil tugev konkurentsieelis ja võimalus seda suurendada, kui arvestada tugevat teadusuuringute baasi, kuid usub, et selle eelise saavutamiseks vaja on suurendada jõupingutusi seoses tulemuste ärakasutamisega; toetab poliitikasuundade ja rahastamisvahendite, k.a Horisont 2020, EIP, ELi struktuurifondide ning teiste avaliku ja erasektori fondide vahelise kooskõlastamise ja koostoime täiustamiseks kavandatavaid meetmeid; tunneb heameelt algatuste üle, mis tugevdavad peamiseid progressi võimaldavate tehnoloogiatega seotud klastripõhiseid meetmeid ning parandavad piirkondadevahelist koostööd; kutsub komisjoni üles vältima suletud lahenduste loomist üksikute konsortsiumide või üksikute äriühingute jaoks; märgib, et teadusuuringute infrastruktuuri rahastamine peab looma eeliseid ja kasutusvõimalusi paljudele osalistele;

| 36. | kutsub komisjoni üles tugevdama suhtlusvõrgustikke arukate linnade algatuse projektide näidete kohaselt, kasutades selleks koostööd piirkondade, linnade ja kohalike piirkondade vahel ühisteenuste haldamiseks, energia efektiivselt tootmiseks ja tarbimiseks, soosides energiaalase ümberõppe sekkumismeetmeid, mis soodustavad näiteks kõrgtehnoloogiliste ja energiatõhusate hoonete ehitamist; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles tugevdama suhtlusvõrgustikke arukate linnade algatuse projektide näidete kohaselt, kasutades selleks koostööd piirkondade, linnade ja kohalike piirkondade vahel ühisteenuste haldamiseks, energia efektiivselt tootmiseks ja tarbimiseks, soosides energiaalase ümberõppe sekkumismeetmeid, mis soodustavad näiteks kõrgtehnoloogiliste ja energiatõhusate hoonete ehitamist;

| 37. | võtab teadmiseks komisjoni teadus- ja innovatsiooniprogrammides valitseva nn tehnoloogilise tõuke suunitluse; usub, et on olemas üldine vajadus turunõudluse tüüpi meetmete ja tegevuse tugevdamiseks, mis suudaksid lahendusi jõudsalt turgudele viia; |
| --- | --- |

37.

võtab teadmiseks komisjoni teadus- ja innovatsiooniprogrammides valitseva nn tehnoloogilise tõuke suunitluse; usub, et on olemas üldine vajadus turunõudluse tüüpi meetmete ja tegevuse tugevdamiseks, mis suudaksid lahendusi jõudsalt turgudele viia;

| 38. | kutsub komisjoni üles siduma pakkumise poliitilised vahendid nõudluse vahenditega, luues innovatsioonipartnerlusi (nagu „arukad linnad“, „aktiivne vananemine“ või „toorained“) ja arendades nn juhtivaid turgusid, mille eesmärk on edendada ühiskonna vajadustele vastavate uute toodete ja teenuste turulepääsu; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles siduma pakkumise poliitilised vahendid nõudluse vahenditega, luues innovatsioonipartnerlusi (nagu „arukad linnad“, „aktiivne vananemine“ või „toorained“) ja arendades nn juhtivaid turgusid, mille eesmärk on edendada ühiskonna vajadustele vastavate uute toodete ja teenuste turulepääsu;

| 39. | kutsub komisjoni üles töötama välja strateegia, mis tagaks, et Euroopa meelitab ligi välismaiseid talente, säilitades samal ajal suhteid parimate Euroopa talentidega välismaal; rõhutab, kui tähtis on viia kokku EL ja väljaspool kodumaad elavad kogukonnad ning innustada neid kasutama oma teadmisi ja kontakte ärivõimalusteks ELis; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles töötama välja strateegia, mis tagaks, et Euroopa meelitab ligi välismaiseid talente, säilitades samal ajal suhteid parimate Euroopa talentidega välismaal; rõhutab, kui tähtis on viia kokku EL ja väljaspool kodumaad elavad kogukonnad ning innustada neid kasutama oma teadmisi ja kontakte ärivõimalusteks ELis;

| 40. | on seisukohal, et kohalike toodete tarbimisega seotud säästva turismi vormide soodustamisega saab stimuleerida põllumajandus- ja käsitöötegevuse taastumist ning mikroettevõtete levikut piirkondades ja see võib olla märkimisväärne majanduslik tõukejõud selleks, et soodustada majanduse elavnemist, tagades samas õige keskkonnajuhtimise, kultuuride ja inimasustuse kaitse ja hüdrogeoloogilise ebastabiilsuse ennetamise; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et kohalike toodete tarbimisega seotud säästva turismi vormide soodustamisega saab stimuleerida põllumajandus- ja käsitöötegevuse taastumist ning mikroettevõtete levikut piirkondades ja see võib olla märkimisväärne majanduslik tõukejõud selleks, et soodustada majanduse elavnemist, tagades samas õige keskkonnajuhtimise, kultuuride ja inimasustuse kaitse ja hüdrogeoloogilise ebastabiilsuse ennetamise;

| 41. | peab bioteaduseid liidu jaoks strateegiliseks sektoriks tulenevalt nende innovatsioonipotentsiaalist, rollist Euroopa tööstuslikus tootmises, otseselt ja kaudselt loodavate töökohtade hulgast ning ekspordipotentsiaalist; |
| --- | --- |

41.

peab bioteaduseid liidu jaoks strateegiliseks sektoriks tulenevalt nende innovatsioonipotentsiaalist, rollist Euroopa tööstuslikus tootmises, otseselt ja kaudselt loodavate töökohtade hulgast ning ekspordipotentsiaalist;

| 42. | on seisukohal, et oma tööstuspoliitika arendamiseks peab EL tegema poliitilisi valikuid ja suunama oma jõupingutused sellistele strateegilistele sektoritele, mis vastavad sotsiaalsetele probleemidele, toetudes samal ajal Euroopa oskusteabele; ergutab seepärast komisjoni töötama välja Euroopa bioteaduste tööstuse strateegilist kava, nagu on esitatud teatises „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks – Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis“; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et oma tööstuspoliitika arendamiseks peab EL tegema poliitilisi valikuid ja suunama oma jõupingutused sellistele strateegilistele sektoritele, mis vastavad sotsiaalsetele probleemidele, toetudes samal ajal Euroopa oskusteabele; ergutab seepärast komisjoni töötama välja Euroopa bioteaduste tööstuse strateegilist kava, nagu on esitatud teatises „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks – Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis“;

Siseturu väljakujundamine ning välisturgude avamine RISE jaoks

| 43. | rõhutab, et Euroopa ühtne turg etendab keskset rolli Euroopa tööstuse koduturuna ja et tuleb töötada välja siseturustrateegia, mis soodustaks nõudlusepõhist innovatsiooni, et edendada uute tehnoloogiate kasutuselevõttu, aidates seeläbi kaasa uute turgude, ärimudelite ja tööstusharude loomisele; toonitab, et see on eriti asjakohane seoses teadus- ja arendustegevuse tulemuste levitamisega turul; rõhutab, et liikmesriikides tulemuslikult kohaldatavad siseturu prognoositavad eeskirjad ja standardid aitavad pakkuda ettevõtetele stabiilset väljavaadet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kujundama kiiresti välja kaupade, energia, telekommunikatsiooni, transpordi, keskkonnasäästlike toodete (nagu on esitatud komisjoni algatuses) ja riskikapitali siseturgu ning tagama teadlaste, teaduslike teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumist; juhib tähelepanu asjaolule, et siseturu väljakujundamata jätmine takistab kasvu, ja palub komisjonil viia läbi uuring, et hinnata kriisi mõju siseturul ning tegeleda hindade erinevusega ELis, mis võib põhjustada ELi äriühingute jaoks ebasoodsat olukorda kolmandate riikide konkurentidega võrreldes; hoiatab, et siseturu killustatus võib põhjustada liikmesriikide vahel moonutatud konkurentsi ELis; nõuab, et EL taotleks tööõiguse ja maksusoodustuste valdkonnas tihedamat koostööd; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks märgi „Made in Europe“ kasutamist, et tugevdada ühtset turgu ja Euroopast pärit tooteid; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et Euroopa ühtne turg etendab keskset rolli Euroopa tööstuse koduturuna ja et tuleb töötada välja siseturustrateegia, mis soodustaks nõudlusepõhist innovatsiooni, et edendada uute tehnoloogiate kasutuselevõttu, aidates seeläbi kaasa uute turgude, ärimudelite ja tööstusharude loomisele; toonitab, et see on eriti asjakohane seoses teadus- ja arendustegevuse tulemuste levitamisega turul; rõhutab, et liikmesriikides tulemuslikult kohaldatavad siseturu prognoositavad eeskirjad ja standardid aitavad pakkuda ettevõtetele stabiilset väljavaadet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kujundama kiiresti välja kaupade, energia, telekommunikatsiooni, transpordi, keskkonnasäästlike toodete (nagu on esitatud komisjoni algatuses) ja riskikapitali siseturgu ning tagama teadlaste, teaduslike teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumist; juhib tähelepanu asjaolule, et siseturu väljakujundamata jätmine takistab kasvu, ja palub komisjonil viia läbi uuring, et hinnata kriisi mõju siseturul ning tegeleda hindade erinevusega ELis, mis võib põhjustada ELi äriühingute jaoks ebasoodsat olukorda kolmandate riikide konkurentidega võrreldes; hoiatab, et siseturu killustatus võib põhjustada liikmesriikide vahel moonutatud konkurentsi ELis; nõuab, et EL taotleks tööõiguse ja maksusoodustuste valdkonnas tihedamat koostööd; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks märgi „Made in Europe“ kasutamist, et tugevdada ühtset turgu ja Euroopast pärit tooteid;

| 44. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle töötada välja horisontaalne tegevuskava innovaatiliste toodete ja teenuste nõudluse suurendamiseks; kutsub komisjoni üles jätkama toodete olelusringi uurimist toormest kuni ringlussevõtuni eesmärgiga edeneda toodete jätkusuutlikkuse ja tõhususe võrdlusnäitajateni, mis võtaksid arvesse kulude ja kasulikkuse suhet ning innovatsiooni potentsiaali; |
| --- | --- |

44.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle töötada välja horisontaalne tegevuskava innovaatiliste toodete ja teenuste nõudluse suurendamiseks; kutsub komisjoni üles jätkama toodete olelusringi uurimist toormest kuni ringlussevõtuni eesmärgiga edeneda toodete jätkusuutlikkuse ja tõhususe võrdlusnäitajateni, mis võtaksid arvesse kulude ja kasulikkuse suhet ning innovatsiooni potentsiaali;

| 45. | rõhutab, et riigihanked peaksid olema innovatsiooni mootoriks; juhib tähelepanu asjaolule, et riigihanked on lahutamatu osa liidu kaubanduspartnerite tööstuspoliitikast; usub, et riigiabi suunised peaksid olema suunatud ELi tööstuse konkurentsivõime suurendamisele, ja et neis tuleks arvesse võtta ELi kaubanduspartnerite parimaid tavasid ja häid näiteid, nendega tuleks edendada Euroopa koostööd ning need peaksid olema avatud innovatsiooni tugevdavatele poliitikameetmetele; usub, et uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise soodustamisel on oluline roll täita standardimisel ja ökomärgistamisel, samuti ettevõtjate sotsiaalset vastutust, mis hõlmaks ka imporditavaid kaupu; kutsub komisjoni üles käsitlema prioriteetsena tegevusi, mis toetavad uute tärkavate toodete, teenuste ja tehnoloogiate standardimist ja koostalitlusvõimet kui Euroopasisese konkurentsi ning rahvusvaheliste kaubandusvõimaluste üht sammast; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et riigihanked peaksid olema innovatsiooni mootoriks; juhib tähelepanu asjaolule, et riigihanked on lahutamatu osa liidu kaubanduspartnerite tööstuspoliitikast; usub, et riigiabi suunised peaksid olema suunatud ELi tööstuse konkurentsivõime suurendamisele, ja et neis tuleks arvesse võtta ELi kaubanduspartnerite parimaid tavasid ja häid näiteid, nendega tuleks edendada Euroopa koostööd ning need peaksid olema avatud innovatsiooni tugevdavatele poliitikameetmetele; usub, et uute tehnoloogiate kasutuselevõtmise soodustamisel on oluline roll täita standardimisel ja ökomärgistamisel, samuti ettevõtjate sotsiaalset vastutust, mis hõlmaks ka imporditavaid kaupu; kutsub komisjoni üles käsitlema prioriteetsena tegevusi, mis toetavad uute tärkavate toodete, teenuste ja tehnoloogiate standardimist ja koostalitlusvõimet kui Euroopasisese konkurentsi ning rahvusvaheliste kaubandusvõimaluste üht sammast;

| 46. | tunnistab, et turujärelevalve on siseturul toodete ohutuse ja kvaliteedi tagamisel murrangulise tähtsusega; väljendab heameelt komisjoni kavandatud õigusaktide paketi üle tooteohutuse ja turujärelevalve valdkonnas, rõhutades, kui tähtsat rolli võivad päritolutähised etendada mitte ainult tarbijate jaoks, vaid ka läbipaistvamat sise- ja väliskaubanduspoliitikat silmas pidades; kutsub komisjoni üles rakendama oma turujärelevalve töös ellu interneti võimalusi ja tõhusust, võimaldades inimestel osaleda toodete kohta kvalifitseeritud tagasisidet andes; rõhutab sellega seoses liidu toimiva tarbijakaitse tähtsust; |
| --- | --- |

46.

tunnistab, et turujärelevalve on siseturul toodete ohutuse ja kvaliteedi tagamisel murrangulise tähtsusega; väljendab heameelt komisjoni kavandatud õigusaktide paketi üle tooteohutuse ja turujärelevalve valdkonnas, rõhutades, kui tähtsat rolli võivad päritolutähised etendada mitte ainult tarbijate jaoks, vaid ka läbipaistvamat sise- ja väliskaubanduspoliitikat silmas pidades; kutsub komisjoni üles rakendama oma turujärelevalve töös ellu interneti võimalusi ja tõhusust, võimaldades inimestel osaleda toodete kohta kvalifitseeritud tagasisidet andes; rõhutab sellega seoses liidu toimiva tarbijakaitse tähtsust;

| 47. | rõhutab, et ühtse digitaalse turu väljakujundamine on ELi tööstusstrateegia oluline element; kordab taas, et VKEde jaoks on tähtis siseturu digitaliseerimine ning siseturul elektroonilise kaubanduse väljaarendamine; usub, et digitaalsete ning uute infotehnoloogiate turg kannab endas tööstusliku arengu potentsiaali, mida ei ole veel täielikult rakendatud ning mille ärakasutamiseks on Euroopa heal positsioonil; rõhutab esmatähtsat vajadust kohandada ELi IKT standardimispoliitikat turu ja poliitika arengusuundadega, mis toob kaasa koostalitlusvõimet vajavate Euroopa poliitiliste eesmärkide saavutamise, näiteks e-äri, e-kaubanduse, e-kaubavedude, intelligentsete transpordisüsteemide jmt valdkondades; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et ühtse digitaalse turu väljakujundamine on ELi tööstusstrateegia oluline element; kordab taas, et VKEde jaoks on tähtis siseturu digitaliseerimine ning siseturul elektroonilise kaubanduse väljaarendamine; usub, et digitaalsete ning uute infotehnoloogiate turg kannab endas tööstusliku arengu potentsiaali, mida ei ole veel täielikult rakendatud ning mille ärakasutamiseks on Euroopa heal positsioonil; rõhutab esmatähtsat vajadust kohandada ELi IKT standardimispoliitikat turu ja poliitika arengusuundadega, mis toob kaasa koostalitlusvõimet vajavate Euroopa poliitiliste eesmärkide saavutamise, näiteks e-äri, e-kaubanduse, e-kaubavedude, intelligentsete transpordisüsteemide jmt valdkondades;

| 48. | rõhutab, et ühtse digitaalse turu väljakujundamine peaks olema ELi tööstusstrateegia oluline element; rõhutab, et ausa konkurentsi tagamiseks ja tarbijate kaitse nimel tuleks rakendada online- ja offline-turgudele samaväärset õigusraamistikku; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et ühtse digitaalse turu väljakujundamine peaks olema ELi tööstusstrateegia oluline element; rõhutab, et ausa konkurentsi tagamiseks ja tarbijate kaitse nimel tuleks rakendada online- ja offline-turgudele samaväärset õigusraamistikku;

| 49. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnustab kõrgtaseme kultuuri- ja loomemajanduse määratlemist majandussektorina, mis hõlmab toote- ja teenuseturgude kõrgtaseme segmente ning kajastab toote või teenuse selliseid eriomadusi nagu kultuuriline või loov mõõde, toote maine, intellektuaalomand, tootmiskvaliteet, disain ja innovatsioon, ning toodete ja teenuste turustamise ja reklaamimise viisi; kutsub komisjoni üles tunnustama oskustööliste kutse erilist iseloomu Euroopa tööstusharudes, kus leidub oluline osa Euroopa töökohtadest ning mis põhinevad neljal kriteeriumil – loovus, tipptase, oskusteadmised ja kogu karjääri vältel kestev õppimine; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnustab kõrgtaseme kultuuri- ja loomemajanduse määratlemist majandussektorina, mis hõlmab toote- ja teenuseturgude kõrgtaseme segmente ning kajastab toote või teenuse selliseid eriomadusi nagu kultuuriline või loov mõõde, toote maine, intellektuaalomand, tootmiskvaliteet, disain ja innovatsioon, ning toodete ja teenuste turustamise ja reklaamimise viisi; kutsub komisjoni üles tunnustama oskustööliste kutse erilist iseloomu Euroopa tööstusharudes, kus leidub oluline osa Euroopa töökohtadest ning mis põhinevad neljal kriteeriumil – loovus, tipptase, oskusteadmised ja kogu karjääri vältel kestev õppimine;

| 50. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle toetada konkurentsivõimet kõrgtaseme sektoris, mis annab 3 % ELi SKP-st ning kus on otseselt ja kaudselt enam kui 1,5 miljonit töökohta, ning kutsub komisoni üles võtma meetmeid, et vähendada sektoris oskuste puudujäägi riski kaitsmaks Euroopale omaseid tootmismeetodeid ja oskusteadmisi; |
| --- | --- |

50.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle toetada konkurentsivõimet kõrgtaseme sektoris, mis annab 3 % ELi SKP-st ning kus on otseselt ja kaudselt enam kui 1,5 miljonit töökohta, ning kutsub komisoni üles võtma meetmeid, et vähendada sektoris oskuste puudujäägi riski kaitsmaks Euroopale omaseid tootmismeetodeid ja oskusteadmisi;

| 51. | märgib, et Euroopa metallurgiatööstus töötab 50 %-lise võimsusega ning et Euroopa terasetootmine on alates 2008. aastast vähenenud 25 %; |
| --- | --- |

51.

märgib, et Euroopa metallurgiatööstus töötab 50 %-lise võimsusega ning et Euroopa terasetootmine on alates 2008. aastast vähenenud 25 %;

| 52. | märgib, et Euroopa autotööstus, mis 2007. aastal tootis 16 miljonit sõidukit, ei suuda 2013. aastal toota isegi 12 miljonit sõidukit; |
| --- | --- |

52.

märgib, et Euroopa autotööstus, mis 2007. aastal tootis 16 miljonit sõidukit, ei suuda 2013. aastal toota isegi 12 miljonit sõidukit;

| 53. | on seisukohal, et arvestades praegust finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi, on avaliku ja erasektori investeeringud oluline osa jätkusuutliku majanduskasvu üldstrateegiast; toetab sellega seoses riigiabi korra üldist reformi, mille puhul tuleks kasutada lähenemisviisi, mis põhineb suuremal määral sotsiaalsetel ja majanduslikel kaalutlustel, ning kohaldada paindlikumalt ELi toimimise lepingu artiklites 101 ja 102 sätestatud konkurentsieeskirju; kordab, kui oluline on võtta rohkem arvesse avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et arvestades praegust finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi, on avaliku ja erasektori investeeringud oluline osa jätkusuutliku majanduskasvu üldstrateegiast; toetab sellega seoses riigiabi korra üldist reformi, mille puhul tuleks kasutada lähenemisviisi, mis põhineb suuremal määral sotsiaalsetel ja majanduslikel kaalutlustel, ning kohaldada paindlikumalt ELi toimimise lepingu artiklites 101 ja 102 sätestatud konkurentsieeskirju; kordab, kui oluline on võtta rohkem arvesse avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust;

| 54. | rõhutab, et tööstuspoliitika peaks kasutama täielikult ära konkurentsipoliitika vahendeid, et luua võrdsed tingimused ja soodustada konkureerivaid turge; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et tööstuspoliitika peaks kasutama täielikult ära konkurentsipoliitika vahendeid, et luua võrdsed tingimused ja soodustada konkureerivaid turge;

| 55. | soovitab komisjonil hinnata, mil määral on see, kui ülemaailmse mastaabiga kontsern keeldub andmast üle objekti, mille ta on otsustanud sulgeda, mõnele teisele kontsernile, kes oleks potentsiaalne ülevõtja, või mõnele avaliku sektori asutusele ajutiseks kasutamiseks, kooskõlas Euroopa konkurentsiõigusega; |
| --- | --- |

55.

soovitab komisjonil hinnata, mil määral on see, kui ülemaailmse mastaabiga kontsern keeldub andmast üle objekti, mille ta on otsustanud sulgeda, mõnele teisele kontsernile, kes oleks potentsiaalne ülevõtja, või mõnele avaliku sektori asutusele ajutiseks kasutamiseks, kooskõlas Euroopa konkurentsiõigusega;

| 56. | võtab teadmiseks komisjoni uurimise tööstustoodete siseturu reformi alal; kutsub komisjoni üles tagama, et vastavad standardid oleksid turuga kokkusobivad; |
| --- | --- |

56.

võtab teadmiseks komisjoni uurimise tööstustoodete siseturu reformi alal; kutsub komisjoni üles tagama, et vastavad standardid oleksid turuga kokkusobivad;

| 57. | tunnustab komisjoni arukat reguleerimist, mis on mõeldud vähendama tööstuse halduskoormust, kahjustamata seejuures õigusaktide tõhusust ning mis hõlmab mõjuhindamist, konkurentsivõime kontrolli, toimivuskontrolli ja VKE-testi, eelkõige mis puudutab mikroettevõtteid ja VKEsid, ning tõdeb, et vaja on õiguslikku stabiilsust, et julgustada investeerimist; usub, et halduskoormus ja vastuolulised poliitikameetmed on tihti tööstusettevõtete konkurentsivõime parandamist takistavateks teguriteks, ning leiab, et selle koormuse vähendamiseks tehtav töö peaks olema poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal, ootab sel teemal komisjoni ettepanekuid konkreetsete eesmärkidega; toetab õiguslikku sidusust, horisontaalset õiguslikku lähenemisviisi ja prioriteetide seadmist ning konkurentsivõime tagamise paremat kontrolli, mis peab olema mõjuhindamise suunistes lahutamatu ja kohustuslik osa; palub liikmesriikidel kasutada VKE-testi ja konkurentsivõime tagamise paremat kontrolli ka riigi tasandil; kiidab heaks komisjoni pingutused hinnata õigusaktide kumulatiivset mõju terasesektoris ning kutsub komisjoni üles arendama metoodikat edasi ja selgitama välja teised sektorid, mis võiksid sellisest lähenemisviisist kasu saada; |
| --- | --- |

57.

tunnustab komisjoni arukat reguleerimist, mis on mõeldud vähendama tööstuse halduskoormust, kahjustamata seejuures õigusaktide tõhusust ning mis hõlmab mõjuhindamist, konkurentsivõime kontrolli, toimivuskontrolli ja VKE-testi, eelkõige mis puudutab mikroettevõtteid ja VKEsid, ning tõdeb, et vaja on õiguslikku stabiilsust, et julgustada investeerimist; usub, et halduskoormus ja vastuolulised poliitikameetmed on tihti tööstusettevõtete konkurentsivõime parandamist takistavateks teguriteks, ning leiab, et selle koormuse vähendamiseks tehtav töö peaks olema poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal, ootab sel teemal komisjoni ettepanekuid konkreetsete eesmärkidega; toetab õiguslikku sidusust, horisontaalset õiguslikku lähenemisviisi ja prioriteetide seadmist ning konkurentsivõime tagamise paremat kontrolli, mis peab olema mõjuhindamise suunistes lahutamatu ja kohustuslik osa; palub liikmesriikidel kasutada VKE-testi ja konkurentsivõime tagamise paremat kontrolli ka riigi tasandil; kiidab heaks komisjoni pingutused hinnata õigusaktide kumulatiivset mõju terasesektoris ning kutsub komisjoni üles arendama metoodikat edasi ja selgitama välja teised sektorid, mis võiksid sellisest lähenemisviisist kasu saada;

| 58. | soovitab direktiivis 98/34/EÜ sätestatud teavitamismenetluse potentsiaali ärakasutamist jätkata ning soovitab liikmesriikidel seadusandluse protsessis eelnõude väljatöötamise järgus läbiviidavates mõjuhinnangutes kasutusele võtta konkurentsivõime tagamise kontrolli laiemas ühtse turu testi raamistikus, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta; |
| --- | --- |

58.

soovitab direktiivis 98/34/EÜ sätestatud teavitamismenetluse potentsiaali ärakasutamist jätkata ning soovitab liikmesriikidel seadusandluse protsessis eelnõude väljatöötamise järgus läbiviidavates mõjuhinnangutes kasutusele võtta konkurentsivõime tagamise kontrolli laiemas ühtse turu testi raamistikus, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta;

| 59. | nõuab Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ kiiret rakendamist Euroopa VKEde toetuseks; juhib tähelepanu Euroopa ettevõtlusvõrgustiku tähtsusele VKEde toetamisel ELi piiriüleses kaubanduses; rõhutab, et oluline on toetada väikeettevõtteid ja aidata neil kasvada keskmise suurusega ettevõteteks ning VKEdel suuremateks toimijateks, et seeläbi parandada ka nende üleilmset konkurentsivõimet; juhib tähelepanu sellele, et majanduslikult kasulik on ka sidemete loomine äriühingute vahel mõnedes sektorites, nagu näiteks kaitsetööstus, et saavutada mastaabisäästu ja osaleda ühistes tööstusprojektides; |
| --- | --- |

59.

nõuab Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ kiiret rakendamist Euroopa VKEde toetuseks; juhib tähelepanu Euroopa ettevõtlusvõrgustiku tähtsusele VKEde toetamisel ELi piiriüleses kaubanduses; rõhutab, et oluline on toetada väikeettevõtteid ja aidata neil kasvada keskmise suurusega ettevõteteks ning VKEdel suuremateks toimijateks, et seeläbi parandada ka nende üleilmset konkurentsivõimet; juhib tähelepanu sellele, et majanduslikult kasulik on ka sidemete loomine äriühingute vahel mõnedes sektorites, nagu näiteks kaitsetööstus, et saavutada mastaabisäästu ja osaleda ühistes tööstusprojektides;

| 60. | peab VKEde paremat, vähem kulukat ja kiiremat juurdepääsu dumpinguvastastele menetlustele põhivahendiks, millega tõhusamalt kaitsta VKEsid kaubanduspartnerite ebaausate kaubandustavade eest; nõuab, et komisjoni võtaks seda arvesse, kui vaatab üle kaubanduse kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

60.

peab VKEde paremat, vähem kulukat ja kiiremat juurdepääsu dumpinguvastastele menetlustele põhivahendiks, millega tõhusamalt kaitsta VKEsid kaubanduspartnerite ebaausate kaubandustavade eest; nõuab, et komisjoni võtaks seda arvesse, kui vaatab üle kaubanduse kaitsemeetmed;

| 61. | kutsub ELi üles edendama oma tööstustoodangut, pakkudes tarbijatele täpsemat teavet, muutes kohustuslikuks nii ELi kaupade kui ka kolmandatest riikidest imporditud toodete päritolu märkimise ning tagades Euroopa toiduainete geograafiliste tähiste austamise kolmandates riikides; |
| --- | --- |

61.

kutsub ELi üles edendama oma tööstustoodangut, pakkudes tarbijatele täpsemat teavet, muutes kohustuslikuks nii ELi kaupade kui ka kolmandatest riikidest imporditud toodete päritolu märkimise ning tagades Euroopa toiduainete geograafiliste tähiste austamise kolmandates riikides;

| 62. | rõhutab, et tehnoloogia arendus on tundlik ja haavatav sektor; on veendunud, et intellektuaalomandi õigused on teadmistepõhise majanduse ja usaldusväärse tööstuspoliitika oluline koostisosa, mis võib kiirendada innovatsiooni ja teadusuuringuid ning tugevdada Euroopa tööstust; tervitab sellega seoses ELi ühtse patendi loomist ning kutsub liikmesriike üles seda viivitamata rakendama; usub, et selle loomiseni viinud menetlust tuleks seada hea tava eeskujuks tööstuse ja siseturu tihedama integratsiooni taotlemise taustal; peab murettekitavaks asjaolu, et kehtiv intellektuaalomandi õiguste kord ei täida tihti oma ülesannet soodusta innovatsiooni; usub, et läbipaistvuse suurendamine, innovaatiline juhtimine ja litsentsimistavad võivad kaasa tuua kiiremaid turulahendusi; tervitab sellega seoses komisjoni vastavaid algatusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike tugevdama ka intellektuaalomandi õiguste kaitset, eelkõige võitlema võltsimise ja tööstusspionaaži vastu; rõhutab, et rahvusvahelisel tasandil on vaja uusi haldusstruktuure ja foorumeid intellektuaalomandi õiguste kaitseks; kutsub komisjoni üles koostama Euroopa ärisaladuse kaitse strateegia; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et tehnoloogia arendus on tundlik ja haavatav sektor; on veendunud, et intellektuaalomandi õigused on teadmistepõhise majanduse ja usaldusväärse tööstuspoliitika oluline koostisosa, mis võib kiirendada innovatsiooni ja teadusuuringuid ning tugevdada Euroopa tööstust; tervitab sellega seoses ELi ühtse patendi loomist ning kutsub liikmesriike üles seda viivitamata rakendama; usub, et selle loomiseni viinud menetlust tuleks seada hea tava eeskujuks tööstuse ja siseturu tihedama integratsiooni taotlemise taustal; peab murettekitavaks asjaolu, et kehtiv intellektuaalomandi õiguste kord ei täida tihti oma ülesannet soodusta innovatsiooni; usub, et läbipaistvuse suurendamine, innovaatiline juhtimine ja litsentsimistavad võivad kaasa tuua kiiremaid turulahendusi; tervitab sellega seoses komisjoni vastavaid algatusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike tugevdama ka intellektuaalomandi õiguste kaitset, eelkõige võitlema võltsimise ja tööstusspionaaži vastu; rõhutab, et rahvusvahelisel tasandil on vaja uusi haldusstruktuure ja foorumeid intellektuaalomandi õiguste kaitseks; kutsub komisjoni üles koostama Euroopa ärisaladuse kaitse strateegia;

| 63. | rõhutab, et tähtis on jõustada intellektuaalomandi õigused füüsilises ja digitaalses keskkonnas eesmärgiga luua majanduskasvu ja töökohti Euroopa tööstusharudes; väljendab sellega seoses heameelt ELi kaubamärgisüsteemi käimasoleva reformi üle, mis võib parandada kaubamärkide kaitset internetis ja internetiväliselt ning kogu siseturul; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et tähtis on jõustada intellektuaalomandi õigused füüsilises ja digitaalses keskkonnas eesmärgiga luua majanduskasvu ja töökohti Euroopa tööstusharudes; väljendab sellega seoses heameelt ELi kaubamärgisüsteemi käimasoleva reformi üle, mis võib parandada kaubamärkide kaitset internetis ja internetiväliselt ning kogu siseturul;

| 64. | toetab käimasolevat kaubamärgiõiguse süsteemi reformi, mis parandab kaubamärkide kaitset internetis ja internetiväliselt ning kogu siseturul ja rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

64.

toetab käimasolevat kaubamärgiõiguse süsteemi reformi, mis parandab kaubamärkide kaitset internetis ja internetiväliselt ning kogu siseturul ja rahvusvahelises kaubanduses;

| 65. | väljendab heameelt selle üle, et on tunnistatud patendipadrikute ja patentide salakaitsmise probleemi; toetab regulatiivsüsteemi muutmist, et soodustada konkurentsi toetavate vastastikuse litsentsimise ja patendipuulide kokkulepete sõlmimist; |
| --- | --- |

65.

väljendab heameelt selle üle, et on tunnistatud patendipadrikute ja patentide salakaitsmise probleemi; toetab regulatiivsüsteemi muutmist, et soodustada konkurentsi toetavate vastastikuse litsentsimise ja patendipuulide kokkulepete sõlmimist;

| 66. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, mis võimaldaks Euroopa äriühingutel toota ELis geneerilisi ja sarnaseid bioloogilisi ravimeid täiendava kaitse tunnistuse perioodil pärast patendikaitse aegumist, et pärast täiendava kaitse aegumist valmistuda koheseks käivitamiseks või et eksportida riikidesse, kus patent või täiendav kaitse ei kehti; usub, et sellised sätted aitaksid vältida tootmise allhankimist ning soodustada töökohtade loomist ELis, aga ka luua võrdseid tingimusi Euroopa äriühingute ja nende konkurentide jaoks kolmandates riikides; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, mis võimaldaks Euroopa äriühingutel toota ELis geneerilisi ja sarnaseid bioloogilisi ravimeid täiendava kaitse tunnistuse perioodil pärast patendikaitse aegumist, et pärast täiendava kaitse aegumist valmistuda koheseks käivitamiseks või et eksportida riikidesse, kus patent või täiendav kaitse ei kehti; usub, et sellised sätted aitaksid vältida tootmise allhankimist ning soodustada töökohtade loomist ELis, aga ka luua võrdseid tingimusi Euroopa äriühingute ja nende konkurentide jaoks kolmandates riikides;

| 67. | rõhutab, et välissuhete mõju ulatub kaugemale Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) egiidi all allkirjastatud lepingute reguleerimisalast ning et EL ja liikmesriigid peaksid tööstuspoliitika välismõõtme arendamisel kokku leppima ühised seisukohad, et tagada üleilmsed võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et välissuhete mõju ulatub kaugemale Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) egiidi all allkirjastatud lepingute reguleerimisalast ning et EL ja liikmesriigid peaksid tööstuspoliitika välismõõtme arendamisel kokku leppima ühised seisukohad, et tagada üleilmsed võrdsed tingimused;

| 68. | juhib tähelepanu asjaolule, et 7. veebruari 2013. aasta ühisteatises „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“ (22) andis komisjoni asepresident ja liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja lubaduse arendada ja edendada tööstuslikke ja tehnoloogilisi ressursse küberturbe valdkonnas; |
| --- | --- |

68.

juhib tähelepanu asjaolule, et 7. veebruari 2013. aasta ühisteatises „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“ (22) andis komisjoni asepresident ja liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja lubaduse arendada ja edendada tööstuslikke ja tehnoloogilisi ressursse küberturbe valdkonnas;

| 69. | rõhutab vajadust parandada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet maailmaturul; juhib tähelepanu ELi kaubandusstrateegia tähtsusele; kutsub komisjoni üles, võttes arvesse suurenevat konkurentsi ELi kaubanduspartneritega, korraldama ümber oma kaubanduspoliitika, tagamaks seda, et liidu kaubandus- ja konkurentsipoliitika toetaks ELi tööstuspoliitika eesmärke ega kahjustaks Euroopa ettevõtete innovatsiooni- ja konkurentsipotentsiaali; palub komisjonil koos komisjoni asepresidendi ja kõrge esindajaga töötada välja strateegia VKEdega tegelevate spetsialistide kaasamiseks ELi missioonides; märgib, et need VKEdega tegelevad spetsialistid peaksid võtma arvesse kaubanduskodade tööd ja integreerima Euroopa ettevõtluskeskustest saadud kogemusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tihendama oma koostööd, toetamaks Euroopa ettevõtteid välisturgudel; kutsub neid üles pidama esmatähtsaks eriti VKEde toetamise vahendeid ning koondama VKEdele mõeldud teavet ja looma sel otstarbel kogu ELis ühtseid kontaktpunkte; palub komisjonil lülitada konkurentsivõime parandamise test kaubanduslepingute mõjuhinnangutesse ja nende kumulatiivse mõju hindamisse; |
| --- | --- |

69.

rõhutab vajadust parandada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet maailmaturul; juhib tähelepanu ELi kaubandusstrateegia tähtsusele; kutsub komisjoni üles, võttes arvesse suurenevat konkurentsi ELi kaubanduspartneritega, korraldama ümber oma kaubanduspoliitika, tagamaks seda, et liidu kaubandus- ja konkurentsipoliitika toetaks ELi tööstuspoliitika eesmärke ega kahjustaks Euroopa ettevõtete innovatsiooni- ja konkurentsipotentsiaali; palub komisjonil koos komisjoni asepresidendi ja kõrge esindajaga töötada välja strateegia VKEdega tegelevate spetsialistide kaasamiseks ELi missioonides; märgib, et need VKEdega tegelevad spetsialistid peaksid võtma arvesse kaubanduskodade tööd ja integreerima Euroopa ettevõtluskeskustest saadud kogemusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tihendama oma koostööd, toetamaks Euroopa ettevõtteid välisturgudel; kutsub neid üles pidama esmatähtsaks eriti VKEde toetamise vahendeid ning koondama VKEdele mõeldud teavet ja looma sel otstarbel kogu ELis ühtseid kontaktpunkte; palub komisjonil lülitada konkurentsivõime parandamise test kaubanduslepingute mõjuhinnangutesse ja nende kumulatiivse mõju hindamisse;

| 70. | märgib, et Euroopa tööstusele peale pandud keskkonnaalased kohustused sunnivad Euroopa tööstureid üha enam investeerima väljapoole Euroopat; |
| --- | --- |

70.

märgib, et Euroopa tööstusele peale pandud keskkonnaalased kohustused sunnivad Euroopa tööstureid üha enam investeerima väljapoole Euroopat;

| 71. | rõhutab keskkonna- ja sotsiaalsete standardite tähtsust kahepoolsetes kaubanduslepingutes ja mitmepoolsetes kaubandussuhetes, et kehtestada aus ja õiglane kaubandus ning üleilmselt võrdsed reeglid; palub komisjonil uute kaubanduslepingute sõlmimisel või kehtivate lepete läbivaatamisel tagada ettevõtjatele võrdsed tingimused ELis ja väljaspool ELi; rõhutab, et EL peaks astuma konkreetseid samme, et vaatluse alla võetaks moonutused, mis kahjustavad Euroopa tööstushuve, ning et see saaks kaubandussuhetes osaks vastastikkuse põhimõttest, eelkõige seoses juurdepääsuga riigihanketurgudele, ja parandaks reageerimisvõimet, mis aitaks kaasa turgude avanemisele; |
| --- | --- |

71.

rõhutab keskkonna- ja sotsiaalsete standardite tähtsust kahepoolsetes kaubanduslepingutes ja mitmepoolsetes kaubandussuhetes, et kehtestada aus ja õiglane kaubandus ning üleilmselt võrdsed reeglid; palub komisjonil uute kaubanduslepingute sõlmimisel või kehtivate lepete läbivaatamisel tagada ettevõtjatele võrdsed tingimused ELis ja väljaspool ELi; rõhutab, et EL peaks astuma konkreetseid samme, et vaatluse alla võetaks moonutused, mis kahjustavad Euroopa tööstushuve, ning et see saaks kaubandussuhetes osaks vastastikkuse põhimõttest, eelkõige seoses juurdepääsuga riigihanketurgudele, ja parandaks reageerimisvõimet, mis aitaks kaasa turgude avanemisele;

| 72. | tuletab komisjonile meelde, et madal palgatase ja keskkonnakaitse nõuded on endiselt väga olulised tegurid rahvusvahelises konkurentsis ning nende standardite ülespoole ühtlustamist tuleb kiiremas korras jätkata, et ELil oleks võimalik tõeliselt taasindustrialiseerida; kutsub komisjoni üles pidama kolmandate riikidega vabakaubanduslepingute sõlmimise raames läbirääkimisi ka töötajate õigusi ja keskkonnakaitset puudutavate siduvate kohustuste üle; |
| --- | --- |

72.

tuletab komisjonile meelde, et madal palgatase ja keskkonnakaitse nõuded on endiselt väga olulised tegurid rahvusvahelises konkurentsis ning nende standardite ülespoole ühtlustamist tuleb kiiremas korras jätkata, et ELil oleks võimalik tõeliselt taasindustrialiseerida; kutsub komisjoni üles pidama kolmandate riikidega vabakaubanduslepingute sõlmimise raames läbirääkimisi ka töötajate õigusi ja keskkonnakaitset puudutavate siduvate kohustuste üle;

| 73. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku ajakohastada ELi kaubanduse kaitsevahendeid, mis on tööstuspoliitika äärmiselt olulised elemendid; loodab, et selline ajakohastamine suudab parandada nende vahendite tõhusust; palub seetõttu, et komisjon ei nõrgendaks neid vahendeid ei de iure ega de facto, vaid pigem tugevdaks neid, et kaitsta kõiki Euroopa ettevõtteid nende suurusest olenemata veelgi tulemuslikumalt ja võimalikult kiiresti ebaseaduslike või kõlvatute kaubandustavade eest; |
| --- | --- |

73.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku ajakohastada ELi kaubanduse kaitsevahendeid, mis on tööstuspoliitika äärmiselt olulised elemendid; loodab, et selline ajakohastamine suudab parandada nende vahendite tõhusust; palub seetõttu, et komisjon ei nõrgendaks neid vahendeid ei de iure ega de facto, vaid pigem tugevdaks neid, et kaitsta kõiki Euroopa ettevõtteid nende suurusest olenemata veelgi tulemuslikumalt ja võimalikult kiiresti ebaseaduslike või kõlvatute kaubandustavade eest;

| 74. | tuletab meelde vajadust kasutada alati, kui asjaolud seda nõuavad, kaubanduse kaitsevahendeid riikide vastu, kes ei järgi rahvusvahelise kaubanduse eeskirju või ELiga sõlmitud vabakaubanduslepete tingimusi, ning nõuab, et VKEde jaoks muudetaks juurdepääs dumpinguvastastele menetlustele lihtsamaks, kiiremaks ja vähem kulukaks, et võimaldada neil end ebaausate tavade vastu paremini kaitsta; |
| --- | --- |

74.

tuletab meelde vajadust kasutada alati, kui asjaolud seda nõuavad, kaubanduse kaitsevahendeid riikide vastu, kes ei järgi rahvusvahelise kaubanduse eeskirju või ELiga sõlmitud vabakaubanduslepete tingimusi, ning nõuab, et VKEde jaoks muudetaks juurdepääs dumpinguvastastele menetlustele lihtsamaks, kiiremaks ja vähem kulukaks, et võimaldada neil end ebaausate tavade vastu paremini kaitsta;

| 75. | juhib tähelepanu teaduse ja innovatsiooni võtmerollile Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tagamisel maailmaturgudel ning rõhutab, et Euroopa ettevõtetel on vaja paremini ette näha nõudmisi kolmandate riikide turgudel, et vastata üleilmsele nõudlusele; |
| --- | --- |

75.

juhib tähelepanu teaduse ja innovatsiooni võtmerollile Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tagamisel maailmaturgudel ning rõhutab, et Euroopa ettevõtetel on vaja paremini ette näha nõudmisi kolmandate riikide turgudel, et vastata üleilmsele nõudlusele;

| 76. | peab oluliseks, et tööstuse taaselustamise pingutuste osana looks EL endale vahendid selleks, et






  — | järgida aktiivsemat dumpinguvastast poliitikat ja võtta asjakohaseid meetmeid, millega muu hulgas reageerida mõnedes kolmandates riikides kehtestatud ebaausatele eksporditoetustele; |
| --- | --- | --- |

76.

peab oluliseks, et tööstuse taaselustamise pingutuste osana looks EL endale vahendid selleks, et

—

järgida aktiivsemat dumpinguvastast poliitikat ja võtta asjakohaseid meetmeid, millega muu hulgas reageerida mõnedes kolmandates riikides kehtestatud ebaausatele eksporditoetustele;

| — | rakendada tegeliku vahetuskursi poliitikat, mis kaitseb Euroopa kaubandushuve; |
| --- | --- |

—

rakendada tegeliku vahetuskursi poliitikat, mis kaitseb Euroopa kaubandushuve;

| — | toetada ausa kaubanduse põhimõtet, mille aluseks on sotsiaalsete, keskkonnaalaste, kultuuriliste ja inimõiguste alaste standardite vastastikune järgimine rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

—

toetada ausa kaubanduse põhimõtet, mille aluseks on sotsiaalsete, keskkonnaalaste, kultuuriliste ja inimõiguste alaste standardite vastastikune järgimine rahvusvahelises kaubanduses;

| 77. | kutsub komisjoni üles märkimisväärselt paremini hindama kaubanduslepinguid, eelkõige mõjuhinnanguid, võttes arvesse tööstuslikku konkurentsi ning tehes järelhindamisi, samuti analüüsima kõigi juba sõlmitud või läbirääkimisjärgus olevate kokkulepete kogumõju; rõhutab, kui oluline on Euroopa taasindustrialiseerimise, majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide elluviimiseks Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, kuna see võib lihtsustada ja suurendada Euroopa tööstustoodete eksporti, rahvusvahelisi tootmisstandardeid tõstes parandada tööstuse konkurentsivõimet ning vähendada tooraine ja töödeldud materjalide impordikulusid tootmisettevõtete jaoks; pooldab seda, et Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus nagu muudki kaubanduslepingud peaks sisaldama peatükke, mis keskenduvad sellistele energiaküsimustele, mis võivad mõjutada siseturgu; kutsub komisjoni üles tariifide kaotamisega parandama turulepääsu teenuste ja investeeringutega seoses, tugevdama seadusandlikku koostööd, tagama paremad riigihanke-eeskirjad ja intellektuaalomandi kaitse ning aktiivselt taotlema neid eesmärke konkurentsipoliitika raames ning energia ja kaupadega seoses; rõhutab vajadust ühtlustada eeskirju ning vähendada regulatiivset ja halduskoormust, mis on eesmärgiks Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses, mille rakendamisel tuleb rangelt arvesse võtta ja kaitsta kõrgeid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid norme ja töötajate õiguseid; rõhutab asjaolu, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse võimaliku sõlmimisega kaasneb väljavaade luua ulatuslik majandusruum, mis tugevdaks omakorda ELi suhteid ja toimiks Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute võimendajana; |
| --- | --- |

77.

kutsub komisjoni üles märkimisväärselt paremini hindama kaubanduslepinguid, eelkõige mõjuhinnanguid, võttes arvesse tööstuslikku konkurentsi ning tehes järelhindamisi, samuti analüüsima kõigi juba sõlmitud või läbirääkimisjärgus olevate kokkulepete kogumõju; rõhutab, kui oluline on Euroopa taasindustrialiseerimise, majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide elluviimiseks Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, kuna see võib lihtsustada ja suurendada Euroopa tööstustoodete eksporti, rahvusvahelisi tootmisstandardeid tõstes parandada tööstuse konkurentsivõimet ning vähendada tooraine ja töödeldud materjalide impordikulusid tootmisettevõtete jaoks; pooldab seda, et Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus nagu muudki kaubanduslepingud peaks sisaldama peatükke, mis keskenduvad sellistele energiaküsimustele, mis võivad mõjutada siseturgu; kutsub komisjoni üles tariifide kaotamisega parandama turulepääsu teenuste ja investeeringutega seoses, tugevdama seadusandlikku koostööd, tagama paremad riigihanke-eeskirjad ja intellektuaalomandi kaitse ning aktiivselt taotlema neid eesmärke konkurentsipoliitika raames ning energia ja kaupadega seoses; rõhutab vajadust ühtlustada eeskirju ning vähendada regulatiivset ja halduskoormust, mis on eesmärgiks Atlandi-üleses kaubandus- ja investeerimispartnerluses, mille rakendamisel tuleb rangelt arvesse võtta ja kaitsta kõrgeid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid norme ja töötajate õiguseid; rõhutab asjaolu, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse võimaliku sõlmimisega kaasneb väljavaade luua ulatuslik majandusruum, mis tugevdaks omakorda ELi suhteid ja toimiks Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute võimendajana;

| 78. | palub komisjonil uurida USA kogemusi seoses sellega, et ametiühingutel lubatakse esitada kaubandusalaseid kaebusi, arvestades seda, et kaubandusmoonutused võivad negatiivselt mõjutada tööstust ja seega töötajaid, ning teha ettepaneku sarnaste meetmete võtmiseks ELis; |
| --- | --- |

78.

palub komisjonil uurida USA kogemusi seoses sellega, et ametiühingutel lubatakse esitada kaubandusalaseid kaebusi, arvestades seda, et kaubandusmoonutused võivad negatiivselt mõjutada tööstust ja seega töötajaid, ning teha ettepaneku sarnaste meetmete võtmiseks ELis;

| 79. | rõhutab, et tulevaste kaubanduslepingute, investeerimislepingute ja intellektuaalomandi lepingutega tuleb tugevdada Euroopa tööstuse väärtusahelat, mis tähendab seda, et asjaomasele strateegiale tuleb mõelda juba volituste kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et tulevaste kaubanduslepingute, investeerimislepingute ja intellektuaalomandi lepingutega tuleb tugevdada Euroopa tööstuse väärtusahelat, mis tähendab seda, et asjaomasele strateegiale tuleb mõelda juba volituste kindlaksmääramisel;

| 80. | kutsub komisjoni üles töötama välja Euroopa ekspordistrateegia ressursi- ja energiatõhusate tehnoloogiate ja vastavate teenuste jaoks ning hõlmama selle strateegiaga ka standardimisdiplomaatia, et tagada Euroopa standardite edendamine kogu maailmas; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni üles töötama välja Euroopa ekspordistrateegia ressursi- ja energiatõhusate tehnoloogiate ja vastavate teenuste jaoks ning hõlmama selle strateegiaga ka standardimisdiplomaatia, et tagada Euroopa standardite edendamine kogu maailmas;

| 81. | juhib tähelepanu, et standarditel ja tehnilistel eeskirjadel on ülitähtis roll selle tagamisel, et EL oleks liidripositsioonil innovaatilistes sektorites, kaasa arvatud keskkonnahoidlike tehnoloogiate alal; kutsub seetõttu komisjoni üles tugevdama ELi suutlikkust kehtestada standardeid ja rahvusvahelisi tehnilisi eeskirju innovaatilistes sektorites; nõuab tungivalt, et komisjon parandaks ka koostööd oluliste kolmandate riikidega, sealhulgas tõusva majandusega riikidega, et kehtestada ühiseid standardeid ja tehnilisi eeskirju; |
| --- | --- |

81.

juhib tähelepanu, et standarditel ja tehnilistel eeskirjadel on ülitähtis roll selle tagamisel, et EL oleks liidripositsioonil innovaatilistes sektorites, kaasa arvatud keskkonnahoidlike tehnoloogiate alal; kutsub seetõttu komisjoni üles tugevdama ELi suutlikkust kehtestada standardeid ja rahvusvahelisi tehnilisi eeskirju innovaatilistes sektorites; nõuab tungivalt, et komisjon parandaks ka koostööd oluliste kolmandate riikidega, sealhulgas tõusva majandusega riikidega, et kehtestada ühiseid standardeid ja tehnilisi eeskirju;

Tööstuse taassünni rahastamine

| 82. | tunnistab tõsiasjana pangalaenude piiranguid ja nende kahjulikku mõju eelkõige VKEdele; taunib asjaolu, et sellised piirangud mõjutavad ka ELi pakutavaid rahastamisvahendeid, ning on seisukohal, et komisjon peaks nõudma nende vahendite haldamise eest vastutavatelt finantsvahendajatelt iga-aastaste aruannete esitamist; tervitab komisjoni rohelist raamatut pikaajalise rahastamise kohta; toonitab vajadust tugevdada ELi pangandussektori tugevust ja usaldusväärsust Basel III, pangandusliidu ja ESMi abil; rõhutab kui oluline on see, et meie rahvusvahelised partnerid rakendaksid samuti Basel III eeskirju; juhib tähelepanu sellele, et investeeringud tööstusesse on pikaajalised investeeringud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiustama õigus- ja finantsraamistikku nii, et see oleks selgem ja paremini prognoositavam, mis soodustaks investeerimist tööstusse; |
| --- | --- |

82.

tunnistab tõsiasjana pangalaenude piiranguid ja nende kahjulikku mõju eelkõige VKEdele; taunib asjaolu, et sellised piirangud mõjutavad ka ELi pakutavaid rahastamisvahendeid, ning on seisukohal, et komisjon peaks nõudma nende vahendite haldamise eest vastutavatelt finantsvahendajatelt iga-aastaste aruannete esitamist; tervitab komisjoni rohelist raamatut pikaajalise rahastamise kohta; toonitab vajadust tugevdada ELi pangandussektori tugevust ja usaldusväärsust Basel III, pangandusliidu ja ESMi abil; rõhutab kui oluline on see, et meie rahvusvahelised partnerid rakendaksid samuti Basel III eeskirju; juhib tähelepanu sellele, et investeeringud tööstusesse on pikaajalised investeeringud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiustama õigus- ja finantsraamistikku nii, et see oleks selgem ja paremini prognoositavam, mis soodustaks investeerimist tööstusse;

| 83. | on veendunud, et tuleb uurida uusi alternatiivseid ja loovaid rahastamisviise, eriti mis puudutab erafinantseeringuid ja omakapitali kaudu rahastamist; märgib, et siinkohal on tähtis ka finantskirjaoskuse edendamine ning et finantskirjaoskus tuleks viia sisse koolide õppekavadesse; |
| --- | --- |

83.

on veendunud, et tuleb uurida uusi alternatiivseid ja loovaid rahastamisviise, eriti mis puudutab erafinantseeringuid ja omakapitali kaudu rahastamist; märgib, et siinkohal on tähtis ka finantskirjaoskuse edendamine ning et finantskirjaoskus tuleks viia sisse koolide õppekavadesse;

| 84. | rõhutab finantsvahendite tähtsust alustavate ettevõtete ning VKEde jaoks, et ettevõtjatel oleks vahendeid innovaatiliste ideede turule toomiseks; |
| --- | --- |

84.

rõhutab finantsvahendite tähtsust alustavate ettevõtete ning VKEde jaoks, et ettevõtjatel oleks vahendeid innovaatiliste ideede turule toomiseks;

| 85. | väljendab heameelt komisjoni algatuse üle luua koos EIPga ühised finantsinstrumendid ja võtab teadmiseks, et see algatus kiideti heaks 2013. aasta juuni Euroopa Ülemkogul; ühtlasi märgib positiivselt asjaolu, et komisjon ja EIP kavandasid esitada Euroopa Ülemkogule enne selle kohtumist 2013. aasta oktoobris põhjaliku aruande nende instrumentide kasutamise kohta koos kvantitatiivsete eesmärkide, vahendite ja ajakavaga; |
| --- | --- |

85.

väljendab heameelt komisjoni algatuse üle luua koos EIPga ühised finantsinstrumendid ja võtab teadmiseks, et see algatus kiideti heaks 2013. aasta juuni Euroopa Ülemkogul; ühtlasi märgib positiivselt asjaolu, et komisjon ja EIP kavandasid esitada Euroopa Ülemkogule enne selle kohtumist 2013. aasta oktoobris põhjaliku aruande nende instrumentide kasutamise kohta koos kvantitatiivsete eesmärkide, vahendite ja ajakavaga;

| 86. | palub nõukogul komisjoni ja EIPga konsulteerides määrata viivitamata kindlaks parameetrid selliste vahendite jaoks eesmärgiga saavutada oluline finantsvõimendus; rõhutab, et need vahendid oleksid töövalmis enne 2013. aasta lõppu; |
| --- | --- |

86.

palub nõukogul komisjoni ja EIPga konsulteerides määrata viivitamata kindlaks parameetrid selliste vahendite jaoks eesmärgiga saavutada oluline finantsvõimendus; rõhutab, et need vahendid oleksid töövalmis enne 2013. aasta lõppu;

| 87. | kiidab heaks EIP kapitali suurendamise ja hiljuti avaldatud juhised laenu andmiseks, mis on seotud heitenormiga 550 grammi CO2 kilovatt-tunni kohta (g/kWh); on seisukohal, et EIP võib aidata leevendada ELi finantsturgude killustatuse probleeme; nõuab, et EIP püüaks jätkuvalt välja töötada uusi krediidimudeleid, mis oleks kohandatud tööstuse vajadustele; kutsub EIPd üles viima ellu oma kava suurendada aastatel 2013–2015 rohkem kui 50 % laenuandmist ELis; |
| --- | --- |

87.

kiidab heaks EIP kapitali suurendamise ja hiljuti avaldatud juhised laenu andmiseks, mis on seotud heitenormiga 550 grammi CO2 kilovatt-tunni kohta (g/kWh); on seisukohal, et EIP võib aidata leevendada ELi finantsturgude killustatuse probleeme; nõuab, et EIP püüaks jätkuvalt välja töötada uusi krediidimudeleid, mis oleks kohandatud tööstuse vajadustele; kutsub EIPd üles viima ellu oma kava suurendada aastatel 2013–2015 rohkem kui 50 % laenuandmist ELis;

| 88. | juhib tähelepanu asjaolule, et subsidiaarsus võimaldab fiskaalpoliitika ning laenuandmise ja subsiidiumikorralduse suurt mitmekesisust kogu Euroopas; |
| --- | --- |

88.

juhib tähelepanu asjaolule, et subsidiaarsus võimaldab fiskaalpoliitika ning laenuandmise ja subsiidiumikorralduse suurt mitmekesisust kogu Euroopas;

| 89. | palub komisjonil uurida, kuidas saaks varaga tagatud väärtpaberite turgu ning alternatiivseid finantseerimisvorme, millega kaasneb usaldatavusnõuete täitmise järelevalve, kasutada VKEde rahastamise hõlbustamiseks; juhib tähelepanu rollile, mida ettevõtluse arendamise ja taristu pangad saavad täita, investeerides pankade emiteeritud struktureeritud pandikirjadesse ning kombineerides selliseid investeeringuid VKEdele suuremate laenude andmisega; väljendab heameelt ettepaneku üle luua era- ja avaliku sektori laenuandmise partnerlusi, milles kindlustusselts ja pank tegutsevad koos, et pakkuda lühi- ja pikaajalisi laene; |
| --- | --- |

89.

palub komisjonil uurida, kuidas saaks varaga tagatud väärtpaberite turgu ning alternatiivseid finantseerimisvorme, millega kaasneb usaldatavusnõuete täitmise järelevalve, kasutada VKEde rahastamise hõlbustamiseks; juhib tähelepanu rollile, mida ettevõtluse arendamise ja taristu pangad saavad täita, investeerides pankade emiteeritud struktureeritud pandikirjadesse ning kombineerides selliseid investeeringuid VKEdele suuremate laenude andmisega; väljendab heameelt ettepaneku üle luua era- ja avaliku sektori laenuandmise partnerlusi, milles kindlustusselts ja pank tegutsevad koos, et pakkuda lühi- ja pikaajalisi laene;

| 90. | on veendunud, et on tähtis soodustada uusi innovaatilisi VKEde rahastamismudeleid, eriti selliseid, millel on suur kasvupotentsiaal; juhib tähelepanu ühisrahastamise algatuste ja laenude e-platvormide õitsengule Euroopas ning rahalisele ja mitterahalisele kasule, mida selline rahastamine annab VKEdele ja ettevõtjatele, näiteks alustava ettevõtte rahastamine, toote valideerimine, klientide tagasiside ning stabiilne ja pühendunud aktsionäride struktuur; kutsub komisjoni üles esitama teatise ühisrahastamise kohta; kutsub komisjoni üles töötama välja ühisrahastamise tõhusa regulatiivse raamistiku, kus aluseks on võetud kuni 1 miljonit eurot projekti kohta ning milles käsitletakse ka investorite kaitse küsimusi; kutsub komisjoni üles kaaluma piiratud rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemist ühisrahastamise teenustele, nagu mõnedes liikmesriikides on juba tehtud; |
| --- | --- |

90.

on veendunud, et on tähtis soodustada uusi innovaatilisi VKEde rahastamismudeleid, eriti selliseid, millel on suur kasvupotentsiaal; juhib tähelepanu ühisrahastamise algatuste ja laenude e-platvormide õitsengule Euroopas ning rahalisele ja mitterahalisele kasule, mida selline rahastamine annab VKEdele ja ettevõtjatele, näiteks alustava ettevõtte rahastamine, toote valideerimine, klientide tagasiside ning stabiilne ja pühendunud aktsionäride struktuur; kutsub komisjoni üles esitama teatise ühisrahastamise kohta; kutsub komisjoni üles töötama välja ühisrahastamise tõhusa regulatiivse raamistiku, kus aluseks on võetud kuni 1 miljonit eurot projekti kohta ning milles käsitletakse ka investorite kaitse küsimusi; kutsub komisjoni üles kaaluma piiratud rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemist ühisrahastamise teenustele, nagu mõnedes liikmesriikides on juba tehtud;

| 91. | kutsub komisjoni üles toetama kohalike võlakirjaturgude loomist VKEde jaoks, et pakkuda piisavat pikaajalist rahastamist, eriti piiratud laenuvõimalustega piirkondades; on seisukohal, et eeskuju tasuks võtta kohalikest võlakirjaturgudest, näiteks Stuttgardi börsist; |
| --- | --- |

91.

kutsub komisjoni üles toetama kohalike võlakirjaturgude loomist VKEde jaoks, et pakkuda piisavat pikaajalist rahastamist, eriti piiratud laenuvõimalustega piirkondades; on seisukohal, et eeskuju tasuks võtta kohalikest võlakirjaturgudest, näiteks Stuttgardi börsist;

| 92. | kutsub komisjoni üles toetama VKEdele suunatud riiklike investeerimispankade arendamist ning võimaldama olemasolevatel pankadel laiendada oma tegevust teistesse liikmesriikidesse ja osaleda rahastamisprojektides väljaspool riigipiire, mistarvis tuleks välja töötada suunised, et üle saada laialdasest krediidituru kriisist; |
| --- | --- |

92.

kutsub komisjoni üles toetama VKEdele suunatud riiklike investeerimispankade arendamist ning võimaldama olemasolevatel pankadel laiendada oma tegevust teistesse liikmesriikidesse ja osaleda rahastamisprojektides väljaspool riigipiire, mistarvis tuleks välja töötada suunised, et üle saada laialdasest krediidituru kriisist;

| 93. | näeb maksetega hilinemises ühte tegurit, mis põhjustab ebastabiilsust ja konkurentsivõime kaotust ettevõtete, eriti VKEde jaoks; avaldab kiitust liikmesriikidele, kes on täielikult rakendanud hilinenud maksete direktiivi, ning nõuab selle täielikku rakendamist kogu ELis; usub, et ELi abi ning kättesaadavad rahastamisvahendid ei ole ettevõtjatele, eriti VKEdele, piisavalt hästi teada; nõuab, et kogu liidus loodaks ühtseid kontaktpunkte, kuhu koonduks VKEdele suunatud teave ELi pakutava rahastamise kohta; rõhutab, et tähtis on luua ettevõtjate vahendusühingute võrgustikke, mis ei taotle kasumit ja mille eesmärk on pakkuda VKEdele abi, nõustamist ja laene, et arendada ettevõtlikkust; |
| --- | --- |

93.

näeb maksetega hilinemises ühte tegurit, mis põhjustab ebastabiilsust ja konkurentsivõime kaotust ettevõtete, eriti VKEde jaoks; avaldab kiitust liikmesriikidele, kes on täielikult rakendanud hilinenud maksete direktiivi, ning nõuab selle täielikku rakendamist kogu ELis; usub, et ELi abi ning kättesaadavad rahastamisvahendid ei ole ettevõtjatele, eriti VKEdele, piisavalt hästi teada; nõuab, et kogu liidus loodaks ühtseid kontaktpunkte, kuhu koonduks VKEdele suunatud teave ELi pakutava rahastamise kohta; rõhutab, et tähtis on luua ettevõtjate vahendusühingute võrgustikke, mis ei taotle kasumit ja mille eesmärk on pakkuda VKEdele abi, nõustamist ja laene, et arendada ettevõtlikkust;

| 94. | on veendunud, et liikmesriikidevaheline ebaaus maksukonkurents ei toeta tugeva Euroopa tööstuspoliitika arendamist; |
| --- | --- |

94.

on veendunud, et liikmesriikidevaheline ebaaus maksukonkurents ei toeta tugeva Euroopa tööstuspoliitika arendamist;

| 95. | toetab ettevõtete maksusüsteemide paremat koordineerimist ELis, milleks tuleks luua ühtlustatud maksubaas; |
| --- | --- |

95.

toetab ettevõtete maksusüsteemide paremat koordineerimist ELis, milleks tuleks luua ühtlustatud maksubaas;

| 96. | kutsub komisjoni üles koostama kulusid kõrvale jätva uuringu, milles käsitletakse konkurentsivõime faktoreid mitmesugustes tööstustegevustes ELis (tarneajad, patendid, toote kvaliteet, müügijärgne teenindus, transpordi-, energia- ja IT-taristuvõrkude kvaliteet jms) võrreldes samade näitajatega mujal maailmas; nõuab, et komisjon analüüsiks pidevalt ELi makromajanduslikku konkurentsivõimet, vaadeldes eriti transpordi-, energia- ja IT-taristuvõrke, ning teeks uuringuid, kuidas pikaajaliselt rahastatakse uusi või olemasolevaid taristuid, mida on vaja ELi konkurentsivõime tagamiseks; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni üles koostama kulusid kõrvale jätva uuringu, milles käsitletakse konkurentsivõime faktoreid mitmesugustes tööstustegevustes ELis (tarneajad, patendid, toote kvaliteet, müügijärgne teenindus, transpordi-, energia- ja IT-taristuvõrkude kvaliteet jms) võrreldes samade näitajatega mujal maailmas; nõuab, et komisjon analüüsiks pidevalt ELi makromajanduslikku konkurentsivõimet, vaadeldes eriti transpordi-, energia- ja IT-taristuvõrke, ning teeks uuringuid, kuidas pikaajaliselt rahastatakse uusi või olemasolevaid taristuid, mida on vaja ELi konkurentsivõime tagamiseks;

| 97. | rõhutab riskikapitali ja äriinglite võrgustike tähtsust eelkõige naiste jaoks; nõuab naisettevõtjate veebiportaali kiiret rakendamist; väljendab heameelt ELi toetuse üle äriinglite ja äriinkubaatorite võrgustike loomiseks; tervitab eriti omakapitalirahastu loomist Horisont 2020 ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi raames, et toetada riskikapitali pakkumise kvantiteedi ja kvaliteedi tõstmist; usub, et Euroopa Investeerimisfondil on riskikapitali turgude arendamisel keskne roll, eriti uute tehnoloogiate kasutuselevõtul; on seisukohal, et maksustamisel tuleks kaotada omakapitali ja võla eristamine; |
| --- | --- |

97.

rõhutab riskikapitali ja äriinglite võrgustike tähtsust eelkõige naiste jaoks; nõuab naisettevõtjate veebiportaali kiiret rakendamist; väljendab heameelt ELi toetuse üle äriinglite ja äriinkubaatorite võrgustike loomiseks; tervitab eriti omakapitalirahastu loomist Horisont 2020 ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi raames, et toetada riskikapitali pakkumise kvantiteedi ja kvaliteedi tõstmist; usub, et Euroopa Investeerimisfondil on riskikapitali turgude arendamisel keskne roll, eriti uute tehnoloogiate kasutuselevõtul; on seisukohal, et maksustamisel tuleks kaotada omakapitali ja võla eristamine;

| 98. | nõuab, et komisjon viiks läbi uurimuse juhtettevõtete (leading competence units) võimendava mõju kohta, pidades silmas nende tootmis-, lisandväärtuse loomise ja tööhõivevõrgustikke kogu majanduses; on seisukohal, et juhtettevõtteid ei määratleta tingimata nende suuruse kaudu, vaid nad vastavad mitmetele kriteeriumidele, nt rahvusvaheline suunitletus, teatud miinimumosa sisemaisel ja välisturul, intensiivne teadus- ja arendustegevus ning koostöö laia ettevõtlusvõrgustikuga; on seisukohal, et selline uurimus võiks eelkõige tõsta esile tööstusettevõtete ja VKEde seotust ning lükata sellega ümber mõned stereotüübid töötleva tööstuse baasi kohta; |
| --- | --- |

98.

nõuab, et komisjon viiks läbi uurimuse juhtettevõtete (leading competence units) võimendava mõju kohta, pidades silmas nende tootmis-, lisandväärtuse loomise ja tööhõivevõrgustikke kogu majanduses; on seisukohal, et juhtettevõtteid ei määratleta tingimata nende suuruse kaudu, vaid nad vastavad mitmetele kriteeriumidele, nt rahvusvaheline suunitletus, teatud miinimumosa sisemaisel ja välisturul, intensiivne teadus- ja arendustegevus ning koostöö laia ettevõtlusvõrgustikuga; on seisukohal, et selline uurimus võiks eelkõige tõsta esile tööstusettevõtete ja VKEde seotust ning lükata sellega ümber mõned stereotüübid töötleva tööstuse baasi kohta;

Oskuste ja tööjõu võitmine tööstuse taassünniks

| 99. | märgib, et alates kriisi algusest on restruktureeritud ligi 5 500 Euroopa tööstusettevõtet, mille tulemusel on kadunud umbes 2,7 miljonit töökohta; |
| --- | --- |

99.

märgib, et alates kriisi algusest on restruktureeritud ligi 5 500 Euroopa tööstusettevõtet, mille tulemusel on kadunud umbes 2,7 miljonit töökohta;

| 100. | rõhutab, et jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünd võimaldab stabiliseerida tööhõivet heade töökohtade ja inimväärse palgaga; rõhutab, et noorte integreerimisel tööjõu hulka on väga olulisel kohal partnerlus huvirühmadega, eriti sotsiaalpartnerite, kaubanduskodade ja noorteorganisatsioonidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles intensiivistama sotsiaalset dialoogi ka tööstusharude ja ettevõtete siseselt; on veendunud, et sotsiaalpartnerite kaasamine mis tahes seadusandliku menetluse võimalikult varases etapis oleks väga kasulik; kutsub komisjoni üles edendama oma tasandil sotsiaalpartnerite rolli, võttes vajalikul määral arvesse erinevate riiklike süsteemide vahelisi erinevusi; kutsub sotsiaalpartnereid üles pidama igal võimalusel dialoogi ELi tasandil; |
| --- | --- |

100.

rõhutab, et jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünd võimaldab stabiliseerida tööhõivet heade töökohtade ja inimväärse palgaga; rõhutab, et noorte integreerimisel tööjõu hulka on väga olulisel kohal partnerlus huvirühmadega, eriti sotsiaalpartnerite, kaubanduskodade ja noorteorganisatsioonidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles intensiivistama sotsiaalset dialoogi ka tööstusharude ja ettevõtete siseselt; on veendunud, et sotsiaalpartnerite kaasamine mis tahes seadusandliku menetluse võimalikult varases etapis oleks väga kasulik; kutsub komisjoni üles edendama oma tasandil sotsiaalpartnerite rolli, võttes vajalikul määral arvesse erinevate riiklike süsteemide vahelisi erinevusi; kutsub sotsiaalpartnereid üles pidama igal võimalusel dialoogi ELi tasandil;

| 101. | märgib, et jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünd vajab ulatuslikumat ja paremat juurdepääsu koolitusele, elukestvale õppele, tulevikku suunatud kutseõppele ja ülikooliharidusele, tugevat rõhuasetust loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnale, eritähelepanu pööramist naistele ning ettevõtlikkuse toetamist; pooldab selliste teemade võtmist koolide õppekavadesse; toetab tööga seotud koolitus- ja õpipoisikavade väljatöötamist ning piisavat sotsiaalset turvavõrgustikku koos teise võimaluse poliitikaga; on seetõttu seisukohal, et ELi programmid ja vahendid, nagu Horisont 2020 ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut peaksid täitma olulist rolli; |
| --- | --- |

101.

märgib, et jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünd vajab ulatuslikumat ja paremat juurdepääsu koolitusele, elukestvale õppele, tulevikku suunatud kutseõppele ja ülikooliharidusele, tugevat rõhuasetust loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnale, eritähelepanu pööramist naistele ning ettevõtlikkuse toetamist; pooldab selliste teemade võtmist koolide õppekavadesse; toetab tööga seotud koolitus- ja õpipoisikavade väljatöötamist ning piisavat sotsiaalset turvavõrgustikku koos teise võimaluse poliitikaga; on seetõttu seisukohal, et ELi programmid ja vahendid, nagu Horisont 2020 ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut peaksid täitma olulist rolli;

| 102. | on seisukohal, et kvalifitseeritud tööjõu toetamine annab Euroopale suure eelise ja on tähtsaks edasiviivaks jõuks, et suurendada investeerimist teadus- ja arendustegevusse; nõuab erilist tähelepanu hariduse toetamisele eesmärgiga luua maailmatasemel juhtivad akadeemilised tippteaduskeskused; |
| --- | --- |

102.

on seisukohal, et kvalifitseeritud tööjõu toetamine annab Euroopale suure eelise ja on tähtsaks edasiviivaks jõuks, et suurendada investeerimist teadus- ja arendustegevusse; nõuab erilist tähelepanu hariduse toetamisele eesmärgiga luua maailmatasemel juhtivad akadeemilised tippteaduskeskused;

| 103. | on veendunud, et töökohtade innovatsioon, pädevuste arendamine, loovad ja iseseisvad töötajad ja rühmatöö on olulise väärtusega nii ettevõtete sotsiaalse kui ka majandusliku tulemuslikkuse seisukohalt; rõhutab, et laiendada tuleb töökohtade demokratiseerumist, sealhulgas töötajate esindajate ja ametiühingute aktiivset osalemist; kutsub liikmesriike või asjaomaseid piirkondlikke asutusi üles looma jätkukoolituse raamistiku, mille aluseks on individuaalne õigus koolitusele või muud skeemid ja millega tagatakse, et töötajate oskused peavad sammu kasvavate nõudmistega sektoris ning on kohandatavad uue turuga või koondamise korral on ülekantavad teise tööstussektorisse; märgib, et tööandjad ja töötajad vastutavad ühiselt elukestva õppe eest; märgib ühtlasi, et teavitamine ja konsulteerimine töökohal on aluslepingus sätestatud põhiõigus; |
| --- | --- |

103.

on veendunud, et töökohtade innovatsioon, pädevuste arendamine, loovad ja iseseisvad töötajad ja rühmatöö on olulise väärtusega nii ettevõtete sotsiaalse kui ka majandusliku tulemuslikkuse seisukohalt; rõhutab, et laiendada tuleb töökohtade demokratiseerumist, sealhulgas töötajate esindajate ja ametiühingute aktiivset osalemist; kutsub liikmesriike või asjaomaseid piirkondlikke asutusi üles looma jätkukoolituse raamistiku, mille aluseks on individuaalne õigus koolitusele või muud skeemid ja millega tagatakse, et töötajate oskused peavad sammu kasvavate nõudmistega sektoris ning on kohandatavad uue turuga või koondamise korral on ülekantavad teise tööstussektorisse; märgib, et tööandjad ja töötajad vastutavad ühiselt elukestva õppe eest; märgib ühtlasi, et teavitamine ja konsulteerimine töökohal on aluslepingus sätestatud põhiõigus;

| 104. | kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd liikmesriikidega ja asjaomaste valdkondlike sotsiaalpartneritega, et koostada keskpikad ja pikaajalised prognoosid tööturul vajaminevate oskuste kohta, näiteks looma seetarvis Euroopa tööstusoskuste nõukogud; |
| --- | --- |

104.

kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd liikmesriikidega ja asjaomaste valdkondlike sotsiaalpartneritega, et koostada keskpikad ja pikaajalised prognoosid tööturul vajaminevate oskuste kohta, näiteks looma seetarvis Euroopa tööstusoskuste nõukogud;

| 105. | kutsub liikmesriike üles tegelema e-oskuste puudujääkidega kõikidel haridustasemetel ning elukestvas õppes, sest IKT areng võib pikaajalises perspektiivis avaldada suurt mõju kasvavatele tööstusharudele sellistes sektorites nagu energiatõhusus, keskkonnaplaneerimine, ohutuseesmärgid ja muud kommunikatsioonivõimalused (nt tõhusad ja arukad transpordisüsteemid, inimestevahelised, inimese ja masina vahelised ja masinatevahelised kommunikatsioonisüsteemid); |
| --- | --- |

105.

kutsub liikmesriike üles tegelema e-oskuste puudujääkidega kõikidel haridustasemetel ning elukestvas õppes, sest IKT areng võib pikaajalises perspektiivis avaldada suurt mõju kasvavatele tööstusharudele sellistes sektorites nagu energiatõhusus, keskkonnaplaneerimine, ohutuseesmärgid ja muud kommunikatsioonivõimalused (nt tõhusad ja arukad transpordisüsteemid, inimestevahelised, inimese ja masina vahelised ja masinatevahelised kommunikatsioonisüsteemid);

| 106. | rõhutab, et tugevus inseneriteadustes ja infotehnoloogias parandab töövõimalusi; palub liikmesriikidel komisjoni toetusel kaaluda riiklike eesmärkide püstitamist, et suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas õppivate õpilaste arvu; on veendunud, et loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas eesmärkide seadmisel oleks kasu vastavatest riiklikest, piirkondlikest ja Euroopa platvormidest, mille abil vahetada parimaid tavasid piirkondade, ülikoolide ja tööstusettevõtete vahel; on ühtlasi seisukohal, et juhul kui Euroopa platvormid luuakse, võivad need osutuda oluliseks, et riiklikke platvorme Euroopa tasandil koordineerida ja nende vahel koostööd teha; rõhutab, et sellega seoses tuleks põhiliste IKT-teadmiste omandamist edendada ka koolides ja kutseharidusprogrammides; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, et tugevus inseneriteadustes ja infotehnoloogias parandab töövõimalusi; palub liikmesriikidel komisjoni toetusel kaaluda riiklike eesmärkide püstitamist, et suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas õppivate õpilaste arvu; on veendunud, et loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas eesmärkide seadmisel oleks kasu vastavatest riiklikest, piirkondlikest ja Euroopa platvormidest, mille abil vahetada parimaid tavasid piirkondade, ülikoolide ja tööstusettevõtete vahel; on ühtlasi seisukohal, et juhul kui Euroopa platvormid luuakse, võivad need osutuda oluliseks, et riiklikke platvorme Euroopa tasandil koordineerida ja nende vahel koostööd teha; rõhutab, et sellega seoses tuleks põhiliste IKT-teadmiste omandamist edendada ka koolides ja kutseharidusprogrammides;

| 107. | kutsub komisjoni ja liikmesriike kaaluma Ameerika Ühendriikide mudelit ülikoolist karjäärile ülemineku fondide loomisel, et sõlmida tööstusettevõtete ja ülikoolide vahel partnerlusi noorte koolitamiseks tõusvate tööstusharude töökohtade jaoks; võtab teadmiseks kavad luua koos tööstuspartneritega ülikoolide tehnikakolledžid, nagu on arutatud Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

107.

kutsub komisjoni ja liikmesriike kaaluma Ameerika Ühendriikide mudelit ülikoolist karjäärile ülemineku fondide loomisel, et sõlmida tööstusettevõtete ja ülikoolide vahel partnerlusi noorte koolitamiseks tõusvate tööstusharude töökohtade jaoks; võtab teadmiseks kavad luua koos tööstuspartneritega ülikoolide tehnikakolledžid, nagu on arutatud Ühendkuningriigis;

| 108. | rõhutab, et oluline on suurendada vabatahtlikku liikuvust noorte seas, selleks tuleks edendada programmi „Erasmus kõigi jaoks“ ning kõrvaldada tegurid, mis takistavad praegu piiriülest õpipoisiõpet ja praktikat, ning parandada pensionite, töö- ja sotsiaalkaitseõiguste ülekantavust ELis; rõhutab, et oluliselt tuleks laiendada programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“; |
| --- | --- |

108.

rõhutab, et oluline on suurendada vabatahtlikku liikuvust noorte seas, selleks tuleks edendada programmi „Erasmus kõigi jaoks“ ning kõrvaldada tegurid, mis takistavad praegu piiriülest õpipoisiõpet ja praktikat, ning parandada pensionite, töö- ja sotsiaalkaitseõiguste ülekantavust ELis; rõhutab, et oluliselt tuleks laiendada programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“;

| 109. | soovitab võtta kasutusele kõik kättesaadavad rahastamis- ja õiguslikud vahendid, et soodustada majandustegevuse ümberpaigutamist, ning kutsub üles looma teabekeskusi, et tõsta ettevõtjate teadlikkust eelistest, mis kaasnevad ettevõtte tegevuse hoidmisega Euroopas või selle Euroopasse ümberkolimisega: tarneahelad muutuvad lühemaks, võivad tekkida kohalikud tootmistavad, suureneda tootmissektori tõhusus ning samas luuakse kohalikul tasandil juurde töökohti; nõuab, et Euroopa tööalase liikuvuse portaali kasutataks võimalikult tõhusalt, et kasutust leiaksid noorte eurooplastest tööotsijate oskused; kutsub liikmesriike üles tõhusamalt rakendama teenuste direktiivi ja kaotama sotsiaalse dumpingu; |
| --- | --- |

109.

soovitab võtta kasutusele kõik kättesaadavad rahastamis- ja õiguslikud vahendid, et soodustada majandustegevuse ümberpaigutamist, ning kutsub üles looma teabekeskusi, et tõsta ettevõtjate teadlikkust eelistest, mis kaasnevad ettevõtte tegevuse hoidmisega Euroopas või selle Euroopasse ümberkolimisega: tarneahelad muutuvad lühemaks, võivad tekkida kohalikud tootmistavad, suureneda tootmissektori tõhusus ning samas luuakse kohalikul tasandil juurde töökohti; nõuab, et Euroopa tööalase liikuvuse portaali kasutataks võimalikult tõhusalt, et kasutust leiaksid noorte eurooplastest tööotsijate oskused; kutsub liikmesriike üles tõhusamalt rakendama teenuste direktiivi ja kaotama sotsiaalse dumpingu;

| 110. | rõhutab, et haridus on põhinõue ning et kõik haridustasemed algkoolist kuni ülikoolini peaksid olema kõigile avatud; |
| --- | --- |

110.

rõhutab, et haridus on põhinõue ning et kõik haridustasemed algkoolist kuni ülikoolini peaksid olema kõigile avatud;

| 111. | rõhutab vajadust vähendada koolist väljalangemise määra ning toonitab, et koolist väljalangejad vajavad võimalusi koolituseks, nagu see on Austria koolitustagatise puhul; |
| --- | --- |

111.

rõhutab vajadust vähendada koolist väljalangemise määra ning toonitab, et koolist väljalangejad vajavad võimalusi koolituseks, nagu see on Austria koolitustagatise puhul;

| 112. | tervitab otsuseid rakendada noortegarantii ning selle aluseks olevaid kaugeleulatuvaid taotlusi, samuti liikmesriikide valmidust eraldada raha noorte töötusega võitlemiseks; kiidab heaks Euroopa Õpipoisiõppe Liidu propageerimise; juhib tähelepanu asjaolule, et teatavates liikmesriikides ei ole õpipoisiõpe piisaval määral tööhõivepoliitika lahutamatu osa; kutsub komisjoni üles töötama välja ühised sotsiaalsete investeeringute näitajad, eeskätt seoses noorte töötusega; kutsub tööstusettevõtteid üles täitma aktiivset rolli noortegarantii rakendamisel riiklikul tasandil ning pakkuma noortele võimaluse korral kvaliteetset tööhõivet või praktikat ning looma korraliku palgaga kvaliteetseid praktikakohti; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid mitmesuguste meetmete abil õpipoisikavad ettevõtete jaoks atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

112.

tervitab otsuseid rakendada noortegarantii ning selle aluseks olevaid kaugeleulatuvaid taotlusi, samuti liikmesriikide valmidust eraldada raha noorte töötusega võitlemiseks; kiidab heaks Euroopa Õpipoisiõppe Liidu propageerimise; juhib tähelepanu asjaolule, et teatavates liikmesriikides ei ole õpipoisiõpe piisaval määral tööhõivepoliitika lahutamatu osa; kutsub komisjoni üles töötama välja ühised sotsiaalsete investeeringute näitajad, eeskätt seoses noorte töötusega; kutsub tööstusettevõtteid üles täitma aktiivset rolli noortegarantii rakendamisel riiklikul tasandil ning pakkuma noortele võimaluse korral kvaliteetset tööhõivet või praktikat ning looma korraliku palgaga kvaliteetseid praktikakohti; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid mitmesuguste meetmete abil õpipoisikavad ettevõtete jaoks atraktiivsemaks;

| 113. | toonitab, et tugevate kutseõppesüsteemidega liikmesriikidel on olnud kriisi vältel suhteliselt hästi toimivad tööturud; palub kõigil liikmesriikidel koostöös sotsiaalpartnerite ja muude asjakohaste sidusrühmadega, nagu kutsekodadega, uurida selliseid süsteeme ja need kasutusele võtta; võtab teatavaks Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) ühtlustamise keerukust Euroopa ainepunktisüsteemiga (ECTS); rõhutab ka eri riiklike kutseharidussüsteemide võrreldavuse ja parema ühilduvuse tähtsust, et hõlbustada liikuvust tööturul nende kutsealade piires; |
| --- | --- |

113.

toonitab, et tugevate kutseõppesüsteemidega liikmesriikidel on olnud kriisi vältel suhteliselt hästi toimivad tööturud; palub kõigil liikmesriikidel koostöös sotsiaalpartnerite ja muude asjakohaste sidusrühmadega, nagu kutsekodadega, uurida selliseid süsteeme ja need kasutusele võtta; võtab teatavaks Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) ühtlustamise keerukust Euroopa ainepunktisüsteemiga (ECTS); rõhutab ka eri riiklike kutseharidussüsteemide võrreldavuse ja parema ühilduvuse tähtsust, et hõlbustada liikuvust tööturul nende kutsealade piires;

| 114. | rõhutab, et tehnilist keskharidust pakkuvatel õppeasutustel ja kutseõppesüsteemidel on väga tähtis roll, ning toetab komisjoni algatusi edendada piiriüleseid vahetusi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

114.

rõhutab, et tehnilist keskharidust pakkuvatel õppeasutustel ja kutseõppesüsteemidel on väga tähtis roll, ning toetab komisjoni algatusi edendada piiriüleseid vahetusi liikmesriikide vahel;

| 115. | on veendunud, et kutsehariduse ja -koolituse kuvandit tuleks parandada mitte ainult selle olemuslikule väärtusele rõhudes, vaid sidudes kutsehariduse võimaliku üleminekuga ülikooli või muudesse kõrgkoolidesse; märgib, et see nõuab ka seda, et kõrgetasemelise kutsehariduse ja -koolituse kvalifikatsioonid saaksid liikmesriikide riiklikes kvaliteediraamistikes kõrgema taseme; rõhutab, kui tähtis on parandada õpitud oskusi, et tõsta uute tootmisoskuste arendamise kvaliteeti, selleks saab kasutada ka ELi meetmeid, et standardida inimressursside poliitikat alates põhikoolitusest; |
| --- | --- |

115.

on veendunud, et kutsehariduse ja -koolituse kuvandit tuleks parandada mitte ainult selle olemuslikule väärtusele rõhudes, vaid sidudes kutsehariduse võimaliku üleminekuga ülikooli või muudesse kõrgkoolidesse; märgib, et see nõuab ka seda, et kõrgetasemelise kutsehariduse ja -koolituse kvalifikatsioonid saaksid liikmesriikide riiklikes kvaliteediraamistikes kõrgema taseme; rõhutab, kui tähtis on parandada õpitud oskusi, et tõsta uute tootmisoskuste arendamise kvaliteeti, selleks saab kasutada ka ELi meetmeid, et standardida inimressursside poliitikat alates põhikoolitusest;

| 116. | palub liikmesriikidel koostöös sotsiaalpartneritega töötada välja ja ellu viia noortele mõeldud kutsenõustamisprogrammid teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, et edendada elujõulise ja jätkusuutliku majanduse arengut, ning kehtestada ökoloogiliste ja keskkonnaprobleemidega seotud teabe- ja teadlikkuse tõstmise meetmed, kasutades selleks nii formaalset haridussüsteemi kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võetavate meetmete raamistikku; |
| --- | --- |

116.

palub liikmesriikidel koostöös sotsiaalpartneritega töötada välja ja ellu viia noortele mõeldud kutsenõustamisprogrammid teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, et edendada elujõulise ja jätkusuutliku majanduse arengut, ning kehtestada ökoloogiliste ja keskkonnaprobleemidega seotud teabe- ja teadlikkuse tõstmise meetmed, kasutades selleks nii formaalset haridussüsteemi kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võetavate meetmete raamistikku;

| 117. | on veendunud, et töötajate vaba liikumise edasisel arengul on suur potentsiaal vähendada oskustööjõu puudust ja käivitada kaasavat majanduskasvu, kui kasutada selliseid vahendeid nagu kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine ja elukestev õpe, eelkõige vähekaitstud töötajate puhul; |
| --- | --- |

117.

on veendunud, et töötajate vaba liikumise edasisel arengul on suur potentsiaal vähendada oskustööjõu puudust ja käivitada kaasavat majanduskasvu, kui kasutada selliseid vahendeid nagu kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine ja elukestev õpe, eelkõige vähekaitstud töötajate puhul;

| 118. | kutsub liikmesriike üles käivitama mikrokrediidi rahastamisvahendeid noortele, et edendada ettevõtlust; |
| --- | --- |

118.

kutsub liikmesriike üles käivitama mikrokrediidi rahastamisvahendeid noortele, et edendada ettevõtlust;

| 119. | ootab, et Euroopa või riiklikul tasandil ettevõtlust edendavaid meetmeid ja tegevusi kohaldataks kõikide ettevõtete, ühistute, käsitööettevõtete, vabade elukutsete ja sotsiaalmajandusettevõtete tüüpide suhtes; |
| --- | --- |

119.

ootab, et Euroopa või riiklikul tasandil ettevõtlust edendavaid meetmeid ja tegevusi kohaldataks kõikide ettevõtete, ühistute, käsitööettevõtete, vabade elukutsete ja sotsiaalmajandusettevõtete tüüpide suhtes;

| 120. | rõhutab, et jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünni puhul peaks juhinduma võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõttest, et tagada töökohtadel sooline võrdõiguslikkus ja eri tüüpi lepingute puhul võrdsed tingimused töötajatele; |
| --- | --- |

120.

rõhutab, et jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünni puhul peaks juhinduma võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõttest, et tagada töökohtadel sooline võrdõiguslikkus ja eri tüüpi lepingute puhul võrdsed tingimused töötajatele;

| 121. | juhib tähelepanu asjaolule, et naised moodustavad igal aastal rohkem kui poole Euroopa kõrgkoolide lõpetajatest; juhib tähelepanu positiivsele mõjule, mida kvalifitseeritud naiste oskused võiksid avaldada ettevõtetele, eriti Euroopa tööstuse kasvule, produktiivsusele ja konkurentsivõimele; kutsub seetõttu majandus-, haridus- ja sotsiaalvaldkonna sidusrühmi ning komisjoni üles edendama ja tugevdama naiste rolli Euroopa tööstussektorites; |
| --- | --- |

121.

juhib tähelepanu asjaolule, et naised moodustavad igal aastal rohkem kui poole Euroopa kõrgkoolide lõpetajatest; juhib tähelepanu positiivsele mõjule, mida kvalifitseeritud naiste oskused võiksid avaldada ettevõtetele, eriti Euroopa tööstuse kasvule, produktiivsusele ja konkurentsivõimele; kutsub seetõttu majandus-, haridus- ja sotsiaalvaldkonna sidusrühmi ning komisjoni üles edendama ja tugevdama naiste rolli Euroopa tööstussektorites;

| 122. | rõhutab, et tähtis on vältida väljakujunenud soolist tasakaalustamatust tööstussektoris; on seisukohal, et iseäranis ELi demograafilisi probleeme arvesse võttes tuleb seda tasakaalustamatust korrigeerida, et nii naised kui ka mehed saaksid täiel määral osaleda tööturul; |
| --- | --- |

122.

rõhutab, et tähtis on vältida väljakujunenud soolist tasakaalustamatust tööstussektoris; on seisukohal, et iseäranis ELi demograafilisi probleeme arvesse võttes tuleb seda tasakaalustamatust korrigeerida, et nii naised kui ka mehed saaksid täiel määral osaleda tööturul;

| 123. | osutab naistöötajate tähtsale rollile jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünnis; rõhutab, et soolise aspekti puudumine tööstuspoliitikas suurendab soolist ebavõrdsust; on seisukohal, et oluline on kaotada praegune sooline tasakaalustamatus, et nii naised kui ka mehed saaksid täiel määral osaleda tööturul, võttes aluseks võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et naistöötajad ei oleks ökoloogilise ümberkujundamisega seotud koolitustel, projektides ja programmides alaesindatud või neist koguni kõrvale jäetud, ning rõhutab vajadust soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise integreerimise järele; kutsub liikmesriike üles rakendama meetmeid töö- ja pereelu ühitamiseks, et maksimeerida naiste võimalusi püsivaks ja kindlaks karjääriks; |
| --- | --- |

123.

osutab naistöötajate tähtsale rollile jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünnis; rõhutab, et soolise aspekti puudumine tööstuspoliitikas suurendab soolist ebavõrdsust; on seisukohal, et oluline on kaotada praegune sooline tasakaalustamatus, et nii naised kui ka mehed saaksid täiel määral osaleda tööturul, võttes aluseks võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et naistöötajad ei oleks ökoloogilise ümberkujundamisega seotud koolitustel, projektides ja programmides alaesindatud või neist koguni kõrvale jäetud, ning rõhutab vajadust soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise integreerimise järele; kutsub liikmesriike üles rakendama meetmeid töö- ja pereelu ühitamiseks, et maksimeerida naiste võimalusi püsivaks ja kindlaks karjääriks;

| 124. | märgib, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele ei loo üksnes uusi töökohti uutes majandussektorites, vaid võib viia ka töökohtade vähenemiseni vähem kestlikel tegevusaladel; soovitab seepärast luua ja tugevdada muutuse õigeaegse prognoosimise vahendeid, et tagada sujuv üleminek ühelt töölt teisele; |
| --- | --- |

124.

märgib, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele ei loo üksnes uusi töökohti uutes majandussektorites, vaid võib viia ka töökohtade vähenemiseni vähem kestlikel tegevusaladel; soovitab seepärast luua ja tugevdada muutuse õigeaegse prognoosimise vahendeid, et tagada sujuv üleminek ühelt töölt teisele;

| 125. | kutsub komisjoni üles välja töötama ja edendama äriühingute jätkusuutlikke tegevuspõhimõtteid (mille hulka kuuluvad ettevõtja sotsiaalne vastutus, jätkusuutlikkuse aruandlus, meetmed vähese CO2-heitega või väheste jäätmetega tootmismudelite edendamiseks); |
| --- | --- |

125.

kutsub komisjoni üles välja töötama ja edendama äriühingute jätkusuutlikke tegevuspõhimõtteid (mille hulka kuuluvad ettevõtja sotsiaalne vastutus, jätkusuutlikkuse aruandlus, meetmed vähese CO2-heitega või väheste jäätmetega tootmismudelite edendamiseks);

| 126. | rõhutab, kui tähtis on ettevõtja sotsiaalne vastutus, mis on põhivahend ettevõtluspoliitikas, milles pööratakse tähelepanu loodusvarade tõhusale kasutusele, sotsiaalsetele aspektidele suhetes kogukonna, töötajate ja nende esindajatega ning majanduslikele aspektidele seoses ettevõtte usaldusväärse juhtimisega; |
| --- | --- |

126.

rõhutab, kui tähtis on ettevõtja sotsiaalne vastutus, mis on põhivahend ettevõtluspoliitikas, milles pööratakse tähelepanu loodusvarade tõhusale kasutusele, sotsiaalsetele aspektidele suhetes kogukonna, töötajate ja nende esindajatega ning majanduslikele aspektidele seoses ettevõtte usaldusväärse juhtimisega;

| 127. | kutsub liikmesriike üles kaaluma dialoogis sotsiaalpartnerite ja asjakohaste sidusrühmadega poliitilisi meetmeid majanduslanguste ajal tööaja paindlikumaks muutmiseks; |
| --- | --- |

127.

kutsub liikmesriike üles kaaluma dialoogis sotsiaalpartnerite ja asjakohaste sidusrühmadega poliitilisi meetmeid majanduslanguste ajal tööaja paindlikumaks muutmiseks;

| 128. | teeb ettepaneku, et ELi toimimise lepingu artikli 152 alusel toimuva tulevase majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva kolmepoolse tööturu osapoolte tippkohtumise päevakavva kuuluks punkt sotsiaalse kaitse miinimumnormide lähendamisest tulenevate kulude arvamise kohta omahinda; |
| --- | --- |

128.

teeb ettepaneku, et ELi toimimise lepingu artikli 152 alusel toimuva tulevase majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva kolmepoolse tööturu osapoolte tippkohtumise päevakavva kuuluks punkt sotsiaalse kaitse miinimumnormide lähendamisest tulenevate kulude arvamise kohta omahinda;

Ressursi- ja energiapoliitika tööstuse taassünni teenistuses

| 129. | rõhutab tõsiasja, et ressursid ja energia on jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünni keskmes, arvestades et nad on üliolulised rahvusvahelise konkurentsivõime seisukohalt; rõhutab, et toormaterjalide kättesaadavus on Euroopa tööstuse arenguvõimalustele määrava tähtsusega, ning hoiatab, et ilma teatavate oluliste toormaterjalideta ei ole võimalik edasine Euroopa kõige strateegilisemates tööstusharudes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama aktiivselt meetmeid, et võidelda liigsete kulutuste vastu ressursside ja energia puhul; pooldab mõlema puhul integreeritud kolmemõõtmelist taskukohasuse-jätkusuutlikkuse-kättesaadavuse lähenemisviisi, mis rõhutab kõiki kolme nimetatud mõõdet ja mille eesmärk on kaotada majanduskasvu ja ressursside suurema kasutamise vaheline seos; rõhutab, kui oluline on tagada konkurentsivõimeline ja läbipaistev energiaturg, mis väldiks liikmesriikidevahelist tasakaalustamatust ja mis hõlbustaks kindla, säästva, taskukohase ja usaldusväärse energia kättesaadavust; sedastab, et vaja on strateegiat, mis soodustaks Euroopa energiaturu integreerimist ja energiataristu arendamist; |
| --- | --- |

129.

rõhutab tõsiasja, et ressursid ja energia on jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünni keskmes, arvestades et nad on üliolulised rahvusvahelise konkurentsivõime seisukohalt; rõhutab, et toormaterjalide kättesaadavus on Euroopa tööstuse arenguvõimalustele määrava tähtsusega, ning hoiatab, et ilma teatavate oluliste toormaterjalideta ei ole võimalik edasine Euroopa kõige strateegilisemates tööstusharudes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama aktiivselt meetmeid, et võidelda liigsete kulutuste vastu ressursside ja energia puhul; pooldab mõlema puhul integreeritud kolmemõõtmelist taskukohasuse-jätkusuutlikkuse-kättesaadavuse lähenemisviisi, mis rõhutab kõiki kolme nimetatud mõõdet ja mille eesmärk on kaotada majanduskasvu ja ressursside suurema kasutamise vaheline seos; rõhutab, kui oluline on tagada konkurentsivõimeline ja läbipaistev energiaturg, mis väldiks liikmesriikidevahelist tasakaalustamatust ja mis hõlbustaks kindla, säästva, taskukohase ja usaldusväärse energia kättesaadavust; sedastab, et vaja on strateegiat, mis soodustaks Euroopa energiaturu integreerimist ja energiataristu arendamist;

| 130. | mainib tunnustavalt tooraineid käsitlevat Euroopa algatust, tooraineid käsitlevat Euroopa innovatsioonipartnerlust ja selle strateegilist rakendamiskava ning ressursitõhususe tegevuskava; toonitab vajadust tegeleda ressursinappusega selliste oluliste ressursside puhul nagu vesi ning kutsub komisjoni üles jätkama tööd toorainete rahvusvahelise partnerluse ja kaubanduse kolmesambalise strateegiaga, toorainete varustusega ELis ning ressursitõhususe, ringlussevõtu ja korduskasutusega; kutsub komisjoni üles lisama jäätmepoliitika eesmärke Euroopa poolaasta kavadesse ja iga riigi jaoks koostatavatesse soovitustesse ning riiklikesse reformikavadesse; kutsub komisjoni üles arendama edasi sektoripõhiseid ressursitõhususe võrdlusnäitajaid, eriti riigihangete otstarbeks; kutsub komisjoni üles peavoolustama vähendamise, taaskasutuse ja ringlussevõtu strateegiat ning uurima ettevaatlikult ettepanekuid, milles nõutakse oluliste toorainete piiramist; rõhutab ülemaailmse sertifitseerimiskava tähtsust ohtlike jäätmete ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete esmasel käitlusel ringlussevõtuks; juhib tähelepanu, et mõnes liikmesriigis eksisteerivad asjakohased hoonete kogumis- ja ringlussevõtu kavad; täheldab, et Euroopa kaevandustööstusel on ette näidata ühed kõige kõrgemad standardid maailmas, ning kutsub komisjoni üles andma kahe aasta jooksul hinnangu ettepanekule luua Euroopa Geoloogiainstituut; kutsub komisjoni üles esitama meetmeid, mille eesmärk on ühtlustada eeskirju ja lubade andmise menetlusi toorainete kaevandamiseks ELis; kutsub liikmesriike, tööstust, geoloogiainstituute ja komisjoni üles tegema koostööd toorainete asukohtade kaardistamisel; |
| --- | --- |

130.

mainib tunnustavalt tooraineid käsitlevat Euroopa algatust, tooraineid käsitlevat Euroopa innovatsioonipartnerlust ja selle strateegilist rakendamiskava ning ressursitõhususe tegevuskava; toonitab vajadust tegeleda ressursinappusega selliste oluliste ressursside puhul nagu vesi ning kutsub komisjoni üles jätkama tööd toorainete rahvusvahelise partnerluse ja kaubanduse kolmesambalise strateegiaga, toorainete varustusega ELis ning ressursitõhususe, ringlussevõtu ja korduskasutusega; kutsub komisjoni üles lisama jäätmepoliitika eesmärke Euroopa poolaasta kavadesse ja iga riigi jaoks koostatavatesse soovitustesse ning riiklikesse reformikavadesse; kutsub komisjoni üles arendama edasi sektoripõhiseid ressursitõhususe võrdlusnäitajaid, eriti riigihangete otstarbeks; kutsub komisjoni üles peavoolustama vähendamise, taaskasutuse ja ringlussevõtu strateegiat ning uurima ettevaatlikult ettepanekuid, milles nõutakse oluliste toorainete piiramist; rõhutab ülemaailmse sertifitseerimiskava tähtsust ohtlike jäätmete ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete esmasel käitlusel ringlussevõtuks; juhib tähelepanu, et mõnes liikmesriigis eksisteerivad asjakohased hoonete kogumis- ja ringlussevõtu kavad; täheldab, et Euroopa kaevandustööstusel on ette näidata ühed kõige kõrgemad standardid maailmas, ning kutsub komisjoni üles andma kahe aasta jooksul hinnangu ettepanekule luua Euroopa Geoloogiainstituut; kutsub komisjoni üles esitama meetmeid, mille eesmärk on ühtlustada eeskirju ja lubade andmise menetlusi toorainete kaevandamiseks ELis; kutsub liikmesriike, tööstust, geoloogiainstituute ja komisjoni üles tegema koostööd toorainete asukohtade kaardistamisel;

| 131. | rõhutab potentsiaali liikuda edasi rohkem bioressursipõhise majanduse suunas, arvestades et näiteks metsast saadavad toorained võivad täita olulist rolli taastuvenergia tootmises ja säästvas tööstustootmises; |
| --- | --- |

131.

rõhutab potentsiaali liikuda edasi rohkem bioressursipõhise majanduse suunas, arvestades et näiteks metsast saadavad toorained võivad täita olulist rolli taastuvenergia tootmises ja säästvas tööstustootmises;

| 132. | nõuab energiatõhususe direktiivi ja riiklike tegevuskavade kiiret elluviimist, mida toetataks asjakohaste rahaliste stiimulitega; nõuab, et kõigi energiatõhususe kavade jaoks kehtestataks grupierand, millest Euroopa Komisjoni on teavitatud osana liikmesriikide energiatõhususe tegevuskavadest; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid koostama kaugeleulatuvad strateegiad, eelkõige et vastavalt kehtestatud ühistele normidele renoveerida olemasolevaid hooneid; rõhutab, et rahastamisvahenditega saaks edendada tõhususe tegevuskava; kutsub komisjoni üles töötama välja taastuvenergia kulutõhusaid toetuskriteeriume; rõhutab, et usaldusväärne, kindel ja taskukohane energiavarustus on Euroopa tööstuse konkurentsivõime jaoks hädavajalik; rõhutab selgete pikaajaliste kliimaeesmärkide tähtsust, et ettevõtjad saaksid teha investeeringuid eeskätt keskkonnahoidlikesse tööstusharudesse, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa energia- ja kliimapoliitika stabiilse õigusraamistiku, mis näeb ette keskmise tähtajaga ja pikaajalised meetmed kuni 2030. aastani, et ergutada investeeringuid süsinikdioksiidi vähendamisse, energiatõhususse ja taastuvenergiasse; |
| --- | --- |

132.

nõuab energiatõhususe direktiivi ja riiklike tegevuskavade kiiret elluviimist, mida toetataks asjakohaste rahaliste stiimulitega; nõuab, et kõigi energiatõhususe kavade jaoks kehtestataks grupierand, millest Euroopa Komisjoni on teavitatud osana liikmesriikide energiatõhususe tegevuskavadest; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid koostama kaugeleulatuvad strateegiad, eelkõige et vastavalt kehtestatud ühistele normidele renoveerida olemasolevaid hooneid; rõhutab, et rahastamisvahenditega saaks edendada tõhususe tegevuskava; kutsub komisjoni üles töötama välja taastuvenergia kulutõhusaid toetuskriteeriume; rõhutab, et usaldusväärne, kindel ja taskukohane energiavarustus on Euroopa tööstuse konkurentsivõime jaoks hädavajalik; rõhutab selgete pikaajaliste kliimaeesmärkide tähtsust, et ettevõtjad saaksid teha investeeringuid eeskätt keskkonnahoidlikesse tööstusharudesse, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Euroopa energia- ja kliimapoliitika stabiilse õigusraamistiku, mis näeb ette keskmise tähtajaga ja pikaajalised meetmed kuni 2030. aastani, et ergutada investeeringuid süsinikdioksiidi vähendamisse, energiatõhususse ja taastuvenergiasse;

| 133. | märgib, et ainult ELil on oma heitkoguste kauplemise süsteem ning et ELi liikmesriike arvestamata järgivad Kyoto protokolli vähem kui pool tosinat riiki, kelle arvele ei lage isegi 15 % ülemaailmsest CO2-heitest (EL kaasa arvatud); |
| --- | --- |

133.

märgib, et ainult ELil on oma heitkoguste kauplemise süsteem ning et ELi liikmesriike arvestamata järgivad Kyoto protokolli vähem kui pool tosinat riiki, kelle arvele ei lage isegi 15 % ülemaailmsest CO2-heitest (EL kaasa arvatud);

| 134. | palub komisjonil esitada taastuvate energiaallikate tööstuslik strateegia, mis hõlmab igat laadi teadustegevust ja rahastamist, et tagada Euroopa Liidu juhtpositsiooni säilimine taastuvenergia valdkonnas; |
| --- | --- |

134.

palub komisjonil esitada taastuvate energiaallikate tööstuslik strateegia, mis hõlmab igat laadi teadustegevust ja rahastamist, et tagada Euroopa Liidu juhtpositsiooni säilimine taastuvenergia valdkonnas;

| 135. | on seisukohal, et Euroopa tööstusele ja eratarbijatele oleks kasulik ajakohastatud energiataristu, näiteks arukad võrgud, mille abil saaks suurendada kohalikke energiavõimalusi ja täielikult integreerida taastuvad energiaallikad elektritoitesüsteemi; |
| --- | --- |

135.

on seisukohal, et Euroopa tööstusele ja eratarbijatele oleks kasulik ajakohastatud energiataristu, näiteks arukad võrgud, mille abil saaks suurendada kohalikke energiavõimalusi ja täielikult integreerida taastuvad energiaallikad elektritoitesüsteemi;

| 136. | kutsub komisjoni üles looma järgmisteks kümnenditeks energiavarustusele stabiilse raamistiku, et tagada seeläbi investeeringukindlus ning jätkusuutlikku konkurentsivõimet parandavad meetmed; |
| --- | --- |

136.

kutsub komisjoni üles looma järgmisteks kümnenditeks energiavarustusele stabiilse raamistiku, et tagada seeläbi investeeringukindlus ning jätkusuutlikku konkurentsivõimet parandavad meetmed;

| 137. | juhib tähelepanu maailma energiahindade praegustele suundumustele, mis on seotud ebatraditsiooniliste nafta- ja gaasiressurssidega Ameerika Ühendriikides ning arengutega Lähis-Idas, märgib, et kõrged energiahinnad on oluline tegur, mis mõjutab Euroopa tööstuse konkurentsivõimet; rõhutab vajadust koostada energiahinda kujundavate faktorite analüüs; palub komisjonil tulevaste ettepanekute esitamisel seda arvesse võtta, nagu on tehtud komisjoni mõjuhinnangutes; rõhutab, et jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünd nõuab tööstus-, energia- ja kliimapoliitika ühtsust; täheldab, et madalamad energiahinnad USAs on võimaldanud teha lisainvesteeringuid tööstusesse; osutab parlamendi resolutsioonidele selliste investeeringute kohta; juhib tähelepanu sellele, kui ülitähtsat osa täidavad energiamahukad tööstusharud, mis toodavad olulisi alusmaterjale; toonitab, et kõnealustes tööstusharudes on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht ning seetõttu on vaja eriabinõusid konkurentsivõime säilitamiseks; palub komisjonil esitada soovitused, et vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu; |
| --- | --- |

137.

juhib tähelepanu maailma energiahindade praegustele suundumustele, mis on seotud ebatraditsiooniliste nafta- ja gaasiressurssidega Ameerika Ühendriikides ning arengutega Lähis-Idas, märgib, et kõrged energiahinnad on oluline tegur, mis mõjutab Euroopa tööstuse konkurentsivõimet; rõhutab vajadust koostada energiahinda kujundavate faktorite analüüs; palub komisjonil tulevaste ettepanekute esitamisel seda arvesse võtta, nagu on tehtud komisjoni mõjuhinnangutes; rõhutab, et jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünd nõuab tööstus-, energia- ja kliimapoliitika ühtsust; täheldab, et madalamad energiahinnad USAs on võimaldanud teha lisainvesteeringuid tööstusesse; osutab parlamendi resolutsioonidele selliste investeeringute kohta; juhib tähelepanu sellele, kui ülitähtsat osa täidavad energiamahukad tööstusharud, mis toodavad olulisi alusmaterjale; toonitab, et kõnealustes tööstusharudes on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht ning seetõttu on vaja eriabinõusid konkurentsivõime säilitamiseks; palub komisjonil esitada soovitused, et vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu;

| 138. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei pooldanud ettevaatuspõhimõtet seoses sektoritega, mis kasutavad tehnoloogiaid, mille puhul ei ole tõestatud, et need on riskivabad; |
| --- | --- |

138.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei pooldanud ettevaatuspõhimõtet seoses sektoritega, mis kasutavad tehnoloogiaid, mille puhul ei ole tõestatud, et need on riskivabad;

| 139. | rõhutab, et Euroopa lõunapoolsed riigid maksavad kõrgeimat gaasihinda, mis paneb tööstusettevõtted, eeskätt energiamahukad tööstusharud ebasoodsasse konkurentsiolukorda ning suurendab ka kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu; |
| --- | --- |

139.

rõhutab, et Euroopa lõunapoolsed riigid maksavad kõrgeimat gaasihinda, mis paneb tööstusettevõtted, eeskätt energiamahukad tööstusharud ebasoodsasse konkurentsiolukorda ning suurendab ka kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu;

| 140. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama uuesti üle pikaajaliste energialepingute tingimused ning vaatama läbi gaasilepingud, mis põhinevad nafta indekseerimise hinnakujundusmehhanismidel, ning minema üle müügikeskuste põhisele hinnakujundusele, mis suurendab konkurentsi siseturul; palub komisjonil aidata uurida võimalusi, kuidas need lepingud uuesti läbi rääkida ning hõlbustada üleminekut paindlikumatele alternatiividele; on seisukohal, et see toetaks eesmärke, kuidas parandada kõigis liikmesriikides gaasi kättesaadavust; |
| --- | --- |

140.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama uuesti üle pikaajaliste energialepingute tingimused ning vaatama läbi gaasilepingud, mis põhinevad nafta indekseerimise hinnakujundusmehhanismidel, ning minema üle müügikeskuste põhisele hinnakujundusele, mis suurendab konkurentsi siseturul; palub komisjonil aidata uurida võimalusi, kuidas need lepingud uuesti läbi rääkida ning hõlbustada üleminekut paindlikumatele alternatiividele; on seisukohal, et see toetaks eesmärke, kuidas parandada kõigis liikmesriikides gaasi kättesaadavust;

Jätkusuutliku Euroopa tööstuse taassünni piirkondlik strateegia erirõhuga Lõuna-Euroopal

| 141. | pooldab regioonidevahelise tööstuspoliitika lähenemisviisi, millega taaskäivitatakse jätkusuutlik majanduskasv lepinguosalistes majandustes ja neis piirkondades, kus tööstusbaas on eriti ohustatud; märgib, et vaja on kiiresti rakendada meetmed, millega toetada neid tööstussektoreid, mida kriis ja üleilmne konkurents on kõige enam kahjustanud; toetab piirkondlike majanduste, eeskätt lõunapoolsete majanduste globaalsetesse väärtusahelatesse integreerimisel suure lisandväärtuse strateegiat; usub, et arukad spetsialiseerumisstrateegiad on sellega seoses eriti olulised ning et olemasolevaid tööstusalaseid tugevaid külgi on vaja suurema innovatsiooni ja spetsialiseerumise kaudu edendada; on veendunud, et samaaegselt arukate spetsialiseerumisstrateegiatega on rahastuse kättesaadavusega seoses Lõuna-Euroopa jaoks vaja investeerimisstrateegiat; |
| --- | --- |

141.

pooldab regioonidevahelise tööstuspoliitika lähenemisviisi, millega taaskäivitatakse jätkusuutlik majanduskasv lepinguosalistes majandustes ja neis piirkondades, kus tööstusbaas on eriti ohustatud; märgib, et vaja on kiiresti rakendada meetmed, millega toetada neid tööstussektoreid, mida kriis ja üleilmne konkurents on kõige enam kahjustanud; toetab piirkondlike majanduste, eeskätt lõunapoolsete majanduste globaalsetesse väärtusahelatesse integreerimisel suure lisandväärtuse strateegiat; usub, et arukad spetsialiseerumisstrateegiad on sellega seoses eriti olulised ning et olemasolevaid tööstusalaseid tugevaid külgi on vaja suurema innovatsiooni ja spetsialiseerumise kaudu edendada; on veendunud, et samaaegselt arukate spetsialiseerumisstrateegiatega on rahastuse kättesaadavusega seoses Lõuna-Euroopa jaoks vaja investeerimisstrateegiat;

| 142. | rõhutab, et kriisist enam mõjutatud riikides tuleb laenuandmissüsteemi paremaks muuta ning leiab, et juurutada võiks EIP või riiklike arengupankade rahastatava mikrokrediidi programmi, mis võimaldaks VKEdel tellimusi täita; |
| --- | --- |

142.

rõhutab, et kriisist enam mõjutatud riikides tuleb laenuandmissüsteemi paremaks muuta ning leiab, et juurutada võiks EIP või riiklike arengupankade rahastatava mikrokrediidi programmi, mis võimaldaks VKEdel tellimusi täita;

| 143. | märgib, et paljusid piirkondi mõjutab äärepoolne asukoht ning et piisavate ja hästiühendatud taristute puudumine mõjutab nende suutlikust olla siseturul ja väljaspool liitu konkurentsivõimeline; märgib, et see on eriti oluline Euroopa teatavate lõunapoolsete piirkondade jaoks, kuid teised piirkonnad Ida- ja Põhja-Euroopas, kus paikneb suur osa liidu loodusvaradest, vajavad paremat ühendust ülejäänud liiduga; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa infrastruktuuri täielikku integratsiooni, pidades eelkõige silmas lõunapoolsete piirkondade majandust, see puudutab eeskätt raudtee-, energia- ja IKT-taristuid, ning rõhutab vajadust rakendada sel eesmärgil Euroopa ühendamise rahastut; kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles tagama piisaval tasemel rahastuse ja lihtsustatud bürokraatlikud menetlused, et tõhustada avaliku ja erasektori partnerlust, projektide rahastamist ja projektivõlakirju; taunib tõsiasja, et Pürenee poolsaar ei ole täielikult integreeritud Euroopa raudteeturuga ning et koos Lõuna- ja Ida-Euroopa piirkondadega ei ole ta integreeritud Euroopa energiaturuga; |
| --- | --- |

143.

märgib, et paljusid piirkondi mõjutab äärepoolne asukoht ning et piisavate ja hästiühendatud taristute puudumine mõjutab nende suutlikust olla siseturul ja väljaspool liitu konkurentsivõimeline; märgib, et see on eriti oluline Euroopa teatavate lõunapoolsete piirkondade jaoks, kuid teised piirkonnad Ida- ja Põhja-Euroopas, kus paikneb suur osa liidu loodusvaradest, vajavad paremat ühendust ülejäänud liiduga; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa infrastruktuuri täielikku integratsiooni, pidades eelkõige silmas lõunapoolsete piirkondade majandust, see puudutab eeskätt raudtee-, energia- ja IKT-taristuid, ning rõhutab vajadust rakendada sel eesmärgil Euroopa ühendamise rahastut; kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles tagama piisaval tasemel rahastuse ja lihtsustatud bürokraatlikud menetlused, et tõhustada avaliku ja erasektori partnerlust, projektide rahastamist ja projektivõlakirju; taunib tõsiasja, et Pürenee poolsaar ei ole täielikult integreeritud Euroopa raudteeturuga ning et koos Lõuna- ja Ida-Euroopa piirkondadega ei ole ta integreeritud Euroopa energiaturuga;

| 144. | juhib tähelepanu asjaolule, et lõunapoolsetel piirkondadel on suur potentsiaal arendada taastuvate energiaallikate strateegilist sektorit; nõuab meetmeid, millega stimuleerida nende piirkondade turge, sealhulgas meetmeid, millega ergutada mikrotootmist ettevõtetes, kes sooviksid toota oma energiat ja müüa jäänukenergia võrku; |
| --- | --- |

144.

juhib tähelepanu asjaolule, et lõunapoolsetel piirkondadel on suur potentsiaal arendada taastuvate energiaallikate strateegilist sektorit; nõuab meetmeid, millega stimuleerida nende piirkondade turge, sealhulgas meetmeid, millega ergutada mikrotootmist ettevõtetes, kes sooviksid toota oma energiat ja müüa jäänukenergia võrku;

| 145. | rõhutab, et energiavarustuse kasvav mitmekesisus ja kohalike ressursside, sealhulgas taastuvenergia kasutamine võib täita lõunapoolsete majanduste elavdamises olulist osa; märgib, et lõunapoolsed riigid sõltuvad suuresti energiaimpordist, mõnel juhul ühest tarnijast; |
| --- | --- |

145.

rõhutab, et energiavarustuse kasvav mitmekesisus ja kohalike ressursside, sealhulgas taastuvenergia kasutamine võib täita lõunapoolsete majanduste elavdamises olulist osa; märgib, et lõunapoolsed riigid sõltuvad suuresti energiaimpordist, mõnel juhul ühest tarnijast;

| 146. | rõhutab IKT-taristu, iseäranis paindlike ja mobiilsete lahenduste tähtsust, et võimaldada tööstuse arengut ka äärepoolseimates ja hõredalt asustatud piirkondades; |
| --- | --- |

146.

rõhutab IKT-taristu, iseäranis paindlike ja mobiilsete lahenduste tähtsust, et võimaldada tööstuse arengut ka äärepoolseimates ja hõredalt asustatud piirkondades;

| 147. | rõhutab parimate tavade jagamise ja turustamismehhanismide tähtsust; tervitab ettepanekuid suurendada koostööd, tööstussümbioose ning arendada ressursitõhususe nõustamisteenuste võrgustikke; usub, et tööstussümbiooside nimel tehtavad jõupingutused võiksid aidata luua rohkem väärtust ja efektiivsust; märgib, et Ühendkuningriigi tööstussümbiooside mudel võiks olla näidismudeliks teistele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

147.

rõhutab parimate tavade jagamise ja turustamismehhanismide tähtsust; tervitab ettepanekuid suurendada koostööd, tööstussümbioose ning arendada ressursitõhususe nõustamisteenuste võrgustikke; usub, et tööstussümbiooside nimel tehtavad jõupingutused võiksid aidata luua rohkem väärtust ja efektiivsust; märgib, et Ühendkuningriigi tööstussümbiooside mudel võiks olla näidismudeliks teistele liikmesriikidele;

| 148. | toonitab, et kapitaliühingute ümberkujundamine ühistuteks on olnud edukas mõnes piirkonnas, kus on tagatud tulemuslik pikemaajaline lähenemisviis, mille kohaselt ühistud on ankurdatud kohalikku majandusse ja neil on täita oma osa kohalikus säästvas arengus; märgib, et ühistud on ELis oluline majanduslik reaalsus, kus 123 miljoni liikme omanduses on enam kui 160 000 ühisettevõtet, seejuures enam kui 50 000 ühisettevõtet tööstus- ja teenustevaldkonnas, mis pakuvad tööd 1,4 miljonile inimesele ja annavad keskmiselt 5 % iga liikmesriigi SKPst; on seetõttu veendunud, et arvesse tuleks võtta ka ühistute kasutusele võetud ärimudeleid ning et asjaomases ELi poliitikas tuleks arvestada nende eripäradega; |
| --- | --- |

148.

toonitab, et kapitaliühingute ümberkujundamine ühistuteks on olnud edukas mõnes piirkonnas, kus on tagatud tulemuslik pikemaajaline lähenemisviis, mille kohaselt ühistud on ankurdatud kohalikku majandusse ja neil on täita oma osa kohalikus säästvas arengus; märgib, et ühistud on ELis oluline majanduslik reaalsus, kus 123 miljoni liikme omanduses on enam kui 160 000 ühisettevõtet, seejuures enam kui 50 000 ühisettevõtet tööstus- ja teenustevaldkonnas, mis pakuvad tööd 1,4 miljonile inimesele ja annavad keskmiselt 5 % iga liikmesriigi SKPst; on seetõttu veendunud, et arvesse tuleks võtta ka ühistute kasutusele võetud ärimudeleid ning et asjaomases ELi poliitikas tuleks arvestada nende eripäradega;

| 149. | on seisukohal, et Euroopa lõunapoolsete riikide majandused saavad kasu uutest eksporditurgudest ja on strateegilise asukohaga Vahemere lõunapiirkonna turgude jaoks, samamoodi võivad Ida-Euroopa riigid saada kasu Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) uutest eksporditurgudest; nõuab, et kasutataks ära ettevõtlusvaimu ja et sisserändajad Euroopast lõunasse ja itta jäävatest riikidest looksid ettevõtteid, mis suudaksid neile eksporditurgudele pääseda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ärisuhteid Vahemere põhja- ja lõunaosa vahel; tervitab asepresident Tajani majanduskasvu missioone; on seisukohal, et kui rohkem keskenduda piirkondlikele tööstuslikele tugevustele ja klastritele, siis võib see Euroopa struktuurse arengu jaoks kaasa tuua suurema konkurentsivõime; nõuab, et seda arvestataks olulisel määral Euroopa edasistes institutsioonilistes ja struktuurilistes arengusuundades; |
| --- | --- |

149.

on seisukohal, et Euroopa lõunapoolsete riikide majandused saavad kasu uutest eksporditurgudest ja on strateegilise asukohaga Vahemere lõunapiirkonna turgude jaoks, samamoodi võivad Ida-Euroopa riigid saada kasu Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) uutest eksporditurgudest; nõuab, et kasutataks ära ettevõtlusvaimu ja et sisserändajad Euroopast lõunasse ja itta jäävatest riikidest looksid ettevõtteid, mis suudaksid neile eksporditurgudele pääseda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ärisuhteid Vahemere põhja- ja lõunaosa vahel; tervitab asepresident Tajani majanduskasvu missioone; on seisukohal, et kui rohkem keskenduda piirkondlikele tööstuslikele tugevustele ja klastritele, siis võib see Euroopa struktuurse arengu jaoks kaasa tuua suurema konkurentsivõime; nõuab, et seda arvestataks olulisel määral Euroopa edasistes institutsioonilistes ja struktuurilistes arengusuundades;

| 150. | on seisukohal, et kui rohkem keskenduda piirkondlikele tööstuslikele tugevustele ja klastritele, siis võib see Euroopa struktuurse arengu jaoks kaasa tuua suurema konkurentsivõime; nõuab, et seda arvestataks olulisel määral Euroopa edasistes institutsioonilistes ja struktuurilistes arengusuundades; |
| --- | --- |

150.

on seisukohal, et kui rohkem keskenduda piirkondlikele tööstuslikele tugevustele ja klastritele, siis võib see Euroopa struktuurse arengu jaoks kaasa tuua suurema konkurentsivõime; nõuab, et seda arvestataks olulisel määral Euroopa edasistes institutsioonilistes ja struktuurilistes arengusuundades;

o

o o

| 151. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

151.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.

(2)  ELT C 198, 10.7.2013, lk 45.

(3)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 35.

(4)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 84.

(5)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 6.

(6)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(7)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 131.

(8)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 21.

(9)  ELT C 264 E, 13.9.2012, lk 59.

(10)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 72.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0387.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0443.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0444.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0088.

(15)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 75.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0201.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0199.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0246.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0301.

(20)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 82.

(21)  ELT C 139, 17.5.2013, lk 11.

(22)  JOIN(2013)0001 – 7.2.2013.

---

Neljapäev, 16. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/110 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/110

---

P7_TA(2014)0036

Geneetiliselt muundatud maisitoodete turulelaskmine viljelemise eesmärgil

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (2013/2974(RSP))

(2016/C 482/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (COM(2013)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (COM(2013)0758),

| — | võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõu, mis käsitleb geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentse maisitoote (Zea mays L., liin 1507) viljelemise eesmärgil turule laskmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ (D003697/01), ning mis esitati direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 30 nimetatud komiteele hääletamiseks 25. veebruaril 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõu, mis käsitleb geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentse maisitoote (Zea mays L., liin 1507) viljelemise eesmärgil turule laskmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ (D003697/01), ning mis esitati direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 30 nimetatud komiteele hääletamiseks 25. veebruaril 2009,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 18 lõike 1 esimest lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 18 lõike 1 esimest lõiku,

| — | võttes arvesse direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 30 nimetatud komitees maisi 1507 üle 25. veebruaril 2009 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 30 nimetatud komitees maisi 1507 üle 25. veebruaril 2009 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni alates 2005. aastast kuni 2012. aasta novembrini esitatud kuut teaduslikku arvamust maisi 1507 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni alates 2005. aastast kuni 2012. aasta novembrini esitatud kuut teaduslikku arvamust maisi 1507 kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 365/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 toimeaine glufosinaadi heakskiitmise tingimuste osas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 365/2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 toimeaine glufosinaadi heakskiitmise tingimuste osas (2),

| — | võttes arvesse keskkonna nõukogu 4. detsembri 2008. aasta järeldusi geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna nõukogu 4. detsembri 2008. aasta järeldusi geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) kohta,

| — | võttes arvesse oma seisukohta, mis võeti vastu esimesel lugemisel 5. juulil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta, mis võeti vastu esimesel lugemisel 5. juulil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil GMOde kasvatamist (3),

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri eriuuringut nr 354 toiduga seotud ohtude kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri eriuuringut nr 354 toiduga seotud ohtude kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Üldkohtu (seitsmenda koja) 26. septembri 2013. aasta otsust maisi 1507 tahtliku keskkonda viimise taotluse kohta (Kohtuasi T-164/10) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Üldkohtu (seitsmenda koja) 26. septembri 2013. aasta otsust maisi 1507 tahtliku keskkonda viimise taotluse kohta (Kohtuasi T-164/10) (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (6) artikli 5 lõiget 5 ja artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (6) artikli 5 lõiget 5 ja artiklit 8,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 88 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 88 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 18 lõikes 1 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud organismi (GMO) tahtliku keskkonda viimise kohta tehtav otsus peab sisaldama artikli 19 lõikes 3 ettenähtud teavet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 18 lõikes 1 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud organismi (GMO) tahtliku keskkonda viimise kohta tehtav otsus peab sisaldama artikli 19 lõikes 3 ettenähtud teavet;

| B. | arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 19 lõikes 3 on sätestatud, et artiklis 18 nimetatud kirjalikus nõusolekus tuleb iga juhuga seoses selgesti kindlaks määrata muu hulgas konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsega seotud tingimused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 19 lõikes 3 on sätestatud, et artiklis 18 nimetatud kirjalikus nõusolekus tuleb iga juhuga seoses selgesti kindlaks määrata muu hulgas konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsega seotud tingimused;

| C. | arvestades, et komisjoni ettepanekus selline viide puudub; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni ettepanekus selline viide puudub;

| D. | arvestades, et alalises komitees 25. veebruaril 2009 toimunud hääletuse alusel komitee komisjoni loa andmise ettepaneku kohta arvamust ei esitanud; arvestades, et ainult 6 liikmesriiki hääletasid ettepaneku poolt, samas kui 12 liikmesriiki hääletasid selle vastu ja 7 liikmesriiki jäid erapooletuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alalises komitees 25. veebruaril 2009 toimunud hääletuse alusel komitee komisjoni loa andmise ettepaneku kohta arvamust ei esitanud; arvestades, et ainult 6 liikmesriiki hääletasid ettepaneku poolt, samas kui 12 liikmesriiki hääletasid selle vastu ja 7 liikmesriiki jäid erapooletuks;

| E. | arvestades, et EFSA soovituste alusel ning selleks, et täita loa andmise tingimused, muutis komisjon ettepanekut oluliselt, nt seoses märgistamiseeskirjade, seire ja putukate resistentsuse juhtimiskavas ettenähtud menetlustega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EFSA soovituste alusel ning selleks, et täita loa andmise tingimused, muutis komisjon ettepanekut oluliselt, nt seoses märgistamiseeskirjade, seire ja putukate resistentsuse juhtimiskavas ettenähtud menetlustega;

| F. | arvestades, et alalises komitees 25. veebruaril 2009 hääletusel olnud versiooni tehtud muudatused hõlmavad maisi 1507 glufosinaaditaluvusele viitamise väljajätmist ning sellise nõude lisamist, mille kohaselt tuleb ettevõtjatele teada anda, et nad ei tohi kasutada „glufosinaat-herbitsiide sisaldavat toodet glufosinaati mittetaluva maisi puhul kasutatavatest tavameetoditest erineval viisil“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alalises komitees 25. veebruaril 2009 hääletusel olnud versiooni tehtud muudatused hõlmavad maisi 1507 glufosinaaditaluvusele viitamise väljajätmist ning sellise nõude lisamist, mille kohaselt tuleb ettevõtjatele teada anda, et nad ei tohi kasutada „glufosinaat-herbitsiide sisaldavat toodet glufosinaati mittetaluva maisi puhul kasutatavatest tavameetoditest erineval viisil“;

| G. | arvestades, et muudetud ettepanekut ei arutatud liikmesriikide ekspertidega ega pandud hääletusele alalises komitees, vaid et see suunati otse nõukogule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et muudetud ettepanekut ei arutatud liikmesriikide ekspertidega ega pandud hääletusele alalises komitees, vaid et see suunati otse nõukogule;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu Üldkohtu 26. septembri 2013. aasta otsus seoses Pioneer Hi-Bred International taotlusega maisi 1507 tahtlikuks keskkonda viimiseks ei takista komisjoni oma seisukohta Euroopa Parlamendi resolutsioonist lähtuvalt ümber vaatamast ja alalisele komiteele nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 8 lõike 1 kohaselt uut ettepanekut esitamast, soovitusega maisile 1507 luba mitte anda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu Üldkohtu 26. septembri 2013. aasta otsus seoses Pioneer Hi-Bred International taotlusega maisi 1507 tahtlikuks keskkonda viimiseks ei takista komisjoni oma seisukohta Euroopa Parlamendi resolutsioonist lähtuvalt ümber vaatamast ja alalisele komiteele nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 8 lõike 1 kohaselt uut ettepanekut esitamast, soovitusega maisile 1507 luba mitte anda;

EFSA riskianalüüs

| I. | arvestades, et alalises komitees toimunud hääletuse järel koostas EFSA komisjoni taotlusel kolm teaduslikku arvamust, ajakohastades oma eelnevaid riskianalüüse ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alalises komitees toimunud hääletuse järel koostas EFSA komisjoni taotlusel kolm teaduslikku arvamust, ajakohastades oma eelnevaid riskianalüüse ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi;

| J. | arvestades, et oma 2012. aasta veebruaris koostatud arvamuses jäi EFSA sõnaselgelt eriarvamusele taotleja järeldusega, et taotleja viidatud uurimuses on esitatud piisavad tõendid selle kohta, et mais 1507 põhjustab mittesihtliblikalistele ELis tühist riski, ning juhtis selle asemel tähelepanu tõsiasjale, et kokkupuude maisi 1507 õietolmuga võib põhjustada riski äärmiselt tundlike mittesihtliblikaliste jaoks (7); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oma 2012. aasta veebruaris koostatud arvamuses jäi EFSA sõnaselgelt eriarvamusele taotleja järeldusega, et taotleja viidatud uurimuses on esitatud piisavad tõendid selle kohta, et mais 1507 põhjustab mittesihtliblikalistele ELis tühist riski, ning juhtis selle asemel tähelepanu tõsiasjale, et kokkupuude maisi 1507 õietolmuga võib põhjustada riski äärmiselt tundlike mittesihtliblikaliste jaoks (7);

| K. | arvestades, et maisi 1507 toodetav Bt-toksiin Cry1F erineb harilikest Bt-toksiinidest ning sellel on mittesihtliblikalistele tõendatult erinev mõju; arvestades, et Cry1F-valgu kohta on tehtud vähe uuringuid ja selle mõju veeloomaliikidele või mullaorganismidele käsitlevad uuringud puuduvad; arvestades, et EFSA märgib, et Cry1F-valgu kogus maisi 1507 õietolmus on ligikaudu 350 korda suurem maisi MON 810 õietolmus sisalduvast Cry1Ab-valgu kogusest (8); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et maisi 1507 toodetav Bt-toksiin Cry1F erineb harilikest Bt-toksiinidest ning sellel on mittesihtliblikalistele tõendatult erinev mõju; arvestades, et Cry1F-valgu kohta on tehtud vähe uuringuid ja selle mõju veeloomaliikidele või mullaorganismidele käsitlevad uuringud puuduvad; arvestades, et EFSA märgib, et Cry1F-valgu kogus maisi 1507 õietolmus on ligikaudu 350 korda suurem maisi MON 810 õietolmus sisalduvast Cry1Ab-valgu kogusest (8);

| L. | arvestades, et hoolimata komisjoni vastavast taotlusest, keeldus Pioneer oma loa saamise taotlust läbi vaatamast ja esitamast täiendavaid dokumente seoses seire- ja riski leevendamise meetmetega mittesihtorganismide puhul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hoolimata komisjoni vastavast taotlusest, keeldus Pioneer oma loa saamise taotlust läbi vaatamast ja esitamast täiendavaid dokumente seoses seire- ja riski leevendamise meetmetega mittesihtorganismide puhul;

| M. | arvestades, et EFSA tunnistab, et ta ei kaalunud oma riskianalüüsis võimalikke riske, mis on seotud maisi 1507 teise tunnuse, nimelt selle herbitsiidi glufosinaatammooniumi taluvusega (9), kuigi see omadus võib tuua kaasa glufosinaadi kasutamise suurenemise; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EFSA tunnistab, et ta ei kaalunud oma riskianalüüsis võimalikke riske, mis on seotud maisi 1507 teise tunnuse, nimelt selle herbitsiidi glufosinaatammooniumi taluvusega (9), kuigi see omadus võib tuua kaasa glufosinaadi kasutamise suurenemise;

Glufosinaat

| N. | arvestades, et osana keskkonnaohu hinnangust on EFSA kohustatud hindama „kaudseid mõjusid, nagu pestitsiidide kasutamine“, ning „võimalikke mõjusid, mida mis tahes konkreetne geneetiliselt muundatud ja herbitsiide taluv kultuur võib avaldada bioloogilisele mitmekesisusele ja mittesihtorganismidele põllumajandustavade muutumise tõttu (kaasa arvatud erinevate herbitsiidide kasutamise tõttu)“ (10); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et osana keskkonnaohu hinnangust on EFSA kohustatud hindama „kaudseid mõjusid, nagu pestitsiidide kasutamine“, ning „võimalikke mõjusid, mida mis tahes konkreetne geneetiliselt muundatud ja herbitsiide taluv kultuur võib avaldada bioloogilisele mitmekesisusele ja mittesihtorganismidele põllumajandustavade muutumise tõttu (kaasa arvatud erinevate herbitsiidide kasutamise tõttu)“ (10);

| O. | arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et ainete puhul, mis on juba heaks kiidetud, kohaldatakse välistamiskriteeriume siis, kui luba on vaja uuendada; arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 2017. aastal (11); arvestades, et 2017. aastal peaks glufosinaadi kasutamine seetõttu põhimõtteliselt lõppema; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et ainete puhul, mis on juba heaks kiidetud, kohaldatakse välistamiskriteeriume siis, kui luba on vaja uuendada; arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 2017. aastal (11); arvestades, et 2017. aastal peaks glufosinaadi kasutamine seetõttu põhimõtteliselt lõppema;

| P. | arvestades, et väljaspool ELi asuvates riikides, nt Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, turustab maisi 1507 tootja seda glufosinaati taluva kultuurina, samas kui ELis tehtud taotluses väidab taotleja, et glufosinaadi taluvuse geen oli ette nähtud kasutamiseks üksnes markergeenina; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et väljaspool ELi asuvates riikides, nt Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, turustab maisi 1507 tootja seda glufosinaati taluva kultuurina, samas kui ELis tehtud taotluses väidab taotleja, et glufosinaadi taluvuse geen oli ette nähtud kasutamiseks üksnes markergeenina;

| Q. | arvestades, et ei ole selge, kuidas komisjon kavatseb eelseisvat glufosinaadi keeldu rakendada, kui see on turul endiselt kättesaadav; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ei ole selge, kuidas komisjon kavatseb eelseisvat glufosinaadi keeldu rakendada, kui see on turul endiselt kättesaadav;

GMOde alane üldine olukord ELis

| R. | arvestades, et alates 2010. aastast, kui luba anti kartulisordile Amflora, ei ole ELis viljelemiseks luba antud ühelegi GMOle; arvestades, et Euroopa Liidu Üldkohus tühistas selle loa 13. detsembril 2013, ning arvestades, et ainus viljelemiseks veel lubatud põllukultuur on Monsanto mais MON 810, mille loa uuendamine mõned aastad tagasi seiskus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et alates 2010. aastast, kui luba anti kartulisordile Amflora, ei ole ELis viljelemiseks luba antud ühelegi GMOle; arvestades, et Euroopa Liidu Üldkohus tühistas selle loa 13. detsembril 2013, ning arvestades, et ainus viljelemiseks veel lubatud põllukultuur on Monsanto mais MON 810, mille loa uuendamine mõned aastad tagasi seiskus;

| S. | arvestades, et laialdaselt omaks võetud seisukoht – mida kinnitavad ka eespool nimetatud keskkonna nõukogu 4. detsembri 2008. aasta järeldused – on see, et GMOde viljelemise pikaajalisi mõjusid ning mõjusid mittesihtorganismidele ei ole riskianalüüsides seni piisavalt arvesse võetud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et laialdaselt omaks võetud seisukoht – mida kinnitavad ka eespool nimetatud keskkonna nõukogu 4. detsembri 2008. aasta järeldused – on see, et GMOde viljelemise pikaajalisi mõjusid ning mõjusid mittesihtorganismidele ei ole riskianalüüsides seni piisavalt arvesse võetud;

| T. | arvestades, et nii nõukogu (12) kui ka Euroopa Parlament (13) tunnistavad vajadust GMOde pikaajaliste mõjude rangema hindamise ning sõltumatu uurimistöö järele GMOde tahtliku keskkonda viimise või turule laskmisega seotud võimalike riskide alal, sealhulgas vajadust anda sõltumatutele uurijatele juurdepääs kogu asjakohasele materjalile; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et nii nõukogu (12) kui ka Euroopa Parlament (13) tunnistavad vajadust GMOde pikaajaliste mõjude rangema hindamise ning sõltumatu uurimistöö järele GMOde tahtliku keskkonda viimise või turule laskmisega seotud võimalike riskide alal, sealhulgas vajadust anda sõltumatutele uurijatele juurdepääs kogu asjakohasele materjalile;

| U. | arvestades, et geneetiliselt muundatud toiduga puutub kokku enamik tarbijaid, nagu on muu hulgas märgitud ka 2010. aasta Eurobaromeetri eriuuringus 354; arvestades, et geneetiliselt muundatud mais 1507 ei too tarbijatele mingit kasu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et geneetiliselt muundatud toiduga puutub kokku enamik tarbijaid, nagu on muu hulgas märgitud ka 2010. aasta Eurobaromeetri eriuuringus 354; arvestades, et geneetiliselt muundatud mais 1507 ei too tarbijatele mingit kasu;

| 1. | ei nõustu ettepanekuga võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507); |
| --- | --- |

1.

ei nõustu ettepanekuga võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507);

| 2. | on seisukohal, et ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ületab direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt antud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ettepanek võtta vastu nõukogu otsus ületab direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt antud rakendamisvolitusi;

| 3. | kutsub nõukogu üles komisjoni ettepanekut tagasi lükkama; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu üles komisjoni ettepanekut tagasi lükkama;

| 4. | kutsub komisjoni üles mitte tegema ettepanekuid loa andmiseks mis tahes uuele GMO sordile ning mitte uuendama vanu lubasid, kuni riski hindamise meetodeid on märkimisväärselt parandatud; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles mitte tegema ettepanekuid loa andmiseks mis tahes uuele GMO sordile ning mitte uuendama vanu lubasid, kuni riski hindamise meetodeid on märkimisväärselt parandatud;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

(2)  ELT L 111, 23.4.2013, lk 27.

(3)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 350.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/factsheet/docs/reporten.pdf

(5)  http://curia.europa.eu/juris/document/document_print.jsf?doclang=EN&text=&pageIndex=0&part=1&mode=lst&docid=142241&occ=first&dir=&cid=127901

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(7)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2429.htm

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2429.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2429.htm

(10)  Komisjoni 8. septembri 2008. aasta kiri EFSA-le seoses herbitsiiditolerantsete taimede keskkonnaohu hindamisega.

(11)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:111:0027:0029:ET:PDF

(12)  Keskkonna nõukogu 4. decembri 2008. aasta järeldused.

(13)  Vaata oma ülalmainitud 5. juuli 2011. aasta seisukohta.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/114

---

P7_TA(2014)0037

Vaba liikumise põhiõiguse austamine ELis

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon vaba liikumise põhiõiguse järgimise kohta ELis (2013/2960(RSP))

(2016/C 482/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 21, 45, 47 ja 151 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 15, 21, 29, 34 ja 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 21, 45, 47 ja 151 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 15, 21, 29, 34 ja 45,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (1), eriti selle artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (1), eriti selle artiklit 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2010. aasta teatist „Töötajate vaba liikumine – õiguste tagamine ja olulisemad muutused“ (COM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2010. aasta teatist „Töötajate vaba liikumine – õiguste tagamine ja olulisemad muutused“ (COM(2010)0373),

| — | võttes arvesse 14. oktoobril 2013. aastal avaldatud uuringut mittetöötavate ELi-siseste rändajate mitteosamakseliste rahaliste erihüvitiste ja elukoha põhjal määratavate tervishoiuhüvitiste mõju kohta liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. oktoobril 2013. aastal avaldatud uuringut mittetöötavate ELi-siseste rändajate mitteosamakseliste rahaliste erihüvitiste ja elukoha põhjal määratavate tervishoiuhüvitiste mõju kohta liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemidele,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatist „Viis meedet olukorra parandamiseks ELi kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumise valdkonnas“ (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatist „Viis meedet olukorra parandamiseks ELi kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumise valdkonnas“ (COM(2013)0837),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi Redingi 5. detsembri 2013. aasta avaldust justiits- ja siseküsimuste nõukogule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi Redingi 5. detsembri 2013. aasta avaldust justiits- ja siseküsimuste nõukogule,

| — | võttes arvesse volinik László Andori 1. jaanuari 2014. aasta avaldust Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajate vaba liikumise suhtes kohaldatavate piirangute lõppemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinik László Andori 1. jaanuari 2014. aasta avaldust Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajate vaba liikumise suhtes kohaldatavate piirangute lõppemise kohta,

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni ELi kodakondsust käsitleva 2010. aasta aruande ja ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni ELi kodakondsust käsitleva 2010. aasta aruande ja ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamise kohta (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et vaba liikumise õigus on üks neljast ELi põhivabadusest, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus kui Euroopa integratsiooni nurgakivi ning on otseselt seotud ELi kodakondsusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaba liikumise õigus on üks neljast ELi põhivabadusest, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus kui Euroopa integratsiooni nurgakivi ning on otseselt seotud ELi kodakondsusega;

| B. | arvestades, et vaba liikumine on üks ELi põhiväärtustest, pakkudes kodanikele võimalust vabalt valida oma elu- ja töökohta ning luues liikuvust ja arengut tööturul, haridussüsteemis ja mujal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vaba liikumine on üks ELi põhiväärtustest, pakkudes kodanikele võimalust vabalt valida oma elu- ja töökohta ning luues liikuvust ja arengut tööturul, haridussüsteemis ja mujal;

| C. | arvestades, et hoolimata võimalikest piirikontrollidest, mis mõned liikmesriigid on kehtestanud ka nende territooriumile sisenevatele ELi kodanikele, on liikumisvabadus kõikidele Euroopa kodanikele tagatud õigus; arvestades, et tõsiasi, et mitte kõik liikmesriigid ei kuulu Schengeni alasse, ei mõjuta kõikide ELi kodanike õigust liikuda vabalt kogu liidu piires; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata võimalikest piirikontrollidest, mis mõned liikmesriigid on kehtestanud ka nende territooriumile sisenevatele ELi kodanikele, on liikumisvabadus kõikidele Euroopa kodanikele tagatud õigus; arvestades, et tõsiasi, et mitte kõik liikmesriigid ei kuulu Schengeni alasse, ei mõjuta kõikide ELi kodanike õigust liikuda vabalt kogu liidu piires;

| D. | arvestades, et ELi kodanikud peavad liikumisvabadust ELi peamiseks kodanikuõiguseks ja ka ELi kõige positiivsemaks saavutuseks, millel on nende riigi majandusele kasulik mõju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi kodanikud peavad liikumisvabadust ELi peamiseks kodanikuõiguseks ja ka ELi kõige positiivsemaks saavutuseks, millel on nende riigi majandusele kasulik mõju;

| E. | arvestades, et ELi töötajate panus vastuvõtva riigi hoolekandesüsteemi on võrdne selle riigi oma töötajate panusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi töötajate panus vastuvõtva riigi hoolekandesüsteemi on võrdne selle riigi oma töötajate panusega;

| F. | arvestades, et ELi liikuvate töötajate vabast liikumisest tulenevat kasu vastuvõtva riigi arengule on näha kogu Euroopas, eelkõige tervishoiu-, põllumajandus- ja ehitusvaldkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi liikuvate töötajate vabast liikumisest tulenevat kasu vastuvõtva riigi arengule on näha kogu Euroopas, eelkõige tervishoiu-, põllumajandus- ja ehitusvaldkonnas;

| G. | arvestades, et ELi kodanike vabadus elada ELis ükskõik kus kehtib igasuguste piiranguteta kõikidele ELi kodanikele, kuid selle tingimuseks on direktiivi 2004/38/EÜ kohaselt asjaomase ELi kodaniku kohustus vastata pärast kolme kuud õiguslikele tingimustele, et mitte koormata vastuvõtvat riiki; arvestades, et töötajate vaba liikumine on ELi ühtse turu edu alussammas; arvestades, et kuigi kõigest 2,8 % kõigist ELi kodanikest elavad muus kui omas liikmesriigis, on nad siiski oluline element siseturu edu saavutamisel ja Euroopa majanduse hoogustamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi kodanike vabadus elada ELis ükskõik kus kehtib igasuguste piiranguteta kõikidele ELi kodanikele, kuid selle tingimuseks on direktiivi 2004/38/EÜ kohaselt asjaomase ELi kodaniku kohustus vastata pärast kolme kuud õiguslikele tingimustele, et mitte koormata vastuvõtvat riiki; arvestades, et töötajate vaba liikumine on ELi ühtse turu edu alussammas; arvestades, et kuigi kõigest 2,8 % kõigist ELi kodanikest elavad muus kui omas liikmesriigis, on nad siiski oluline element siseturu edu saavutamisel ja Euroopa majanduse hoogustamisel;

| H. | arvestades, et võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtete kohaselt on kõikidel ELi kodanikel vastuvõtva riigi kodanikega samad õigused ja kohustused (sellest põhimõttest lähtuvad määrused (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009); arvestades, et kõik liikmesriigid võivad neid põhimõtteid järgides vabalt otsustada, milliseid sotsiaalkindlustushüvitisi ja millistel tingimustel anda; arvestades, et ELi eeskirjad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ei luba diskrimineerimist sotsiaalkindlustushüvitiste osas ELi kodanike puhul, kes on töötajad, töötajate otsesed pereliikmed või kelle peamine elukoht on asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtete kohaselt on kõikidel ELi kodanikel vastuvõtva riigi kodanikega samad õigused ja kohustused (sellest põhimõttest lähtuvad määrused (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009); arvestades, et kõik liikmesriigid võivad neid põhimõtteid järgides vabalt otsustada, milliseid sotsiaalkindlustushüvitisi ja millistel tingimustel anda; arvestades, et ELi eeskirjad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ei luba diskrimineerimist sotsiaalkindlustushüvitiste osas ELi kodanike puhul, kes on töötajad, töötajate otsesed pereliikmed või kelle peamine elukoht on asjaomases liikmesriigis;

| I. | arvestades, et tänapäevane Euroopa ühiskond nõuab eeskätt tööstuse muudatuste, globaliseerumise, uue töökorralduse, demograafiliste muutuste ja transpordivahendite arengu tõttu suuremat töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tänapäevane Euroopa ühiskond nõuab eeskätt tööstuse muudatuste, globaliseerumise, uue töökorralduse, demograafiliste muutuste ja transpordivahendite arengu tõttu suuremat töötajate liikuvust;

| J. | arvestades, et töötajate vaba liikumine on nii ELile kui ka liikmesriikidele positiivne sotsiaal-majanduslik eeskuju, mis on nurgakiviks ELi integratsioonile, majanduse arengule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja inimeste professionaalsuse suurendamisele, aidates samuti neutraliseerida majanduskriisi kahjulikku mõju ja kindlustades liidu positsiooni majandusjõuna, kes on valmis seisma silmitsi ülemaailmsete muutustega kaasnevate probleemidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et töötajate vaba liikumine on nii ELile kui ka liikmesriikidele positiivne sotsiaal-majanduslik eeskuju, mis on nurgakiviks ELi integratsioonile, majanduse arengule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja inimeste professionaalsuse suurendamisele, aidates samuti neutraliseerida majanduskriisi kahjulikku mõju ja kindlustades liidu positsiooni majandusjõuna, kes on valmis seisma silmitsi ülemaailmsete muutustega kaasnevate probleemidega;

| K. | arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vaba liikumist puudutav üleminekukord on alates 1. jaanuarist 2014 tühistatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia töötajate vaba liikumist puudutav üleminekukord on alates 1. jaanuarist 2014 tühistatud;

| L. | arvestades, et nõukogu kinnitas näiteks justiits- ja siseküsimuste nõukogu hiljutistel aruteludel (8. oktoobril 2013, 5.–6. detsembril 2013) oma toetust liikumisvabadusele ning tunnistas, et see toob vastastikust kasu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nõukogu kinnitas näiteks justiits- ja siseküsimuste nõukogu hiljutistel aruteludel (8. oktoobril 2013, 5.–6. detsembril 2013) oma toetust liikumisvabadusele ning tunnistas, et see toob vastastikust kasu;

| M. | arvestades, et lähenevate Euroopa Parlamendi valimiste tõttu on ELi kodanike vaba liikumise küsimusest saanud mõnede parteide kampaaniateema; arvestades, et kui sellesse arutellu ei suhtuta ratsionaalselt, võib see viia teatavatest ELi liikmesriikidest pärit kodanike või ELi liikuvate kodanike mustamiseni ja tuua kaasa rassismi ja ksenofoobia tõusu; arvestades, et kõrgetasemelised Euroopa poliitikud on teinud hiljuti mitmeid vaba liikumise õigust kahjustavaid avaldusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lähenevate Euroopa Parlamendi valimiste tõttu on ELi kodanike vaba liikumise küsimusest saanud mõnede parteide kampaaniateema; arvestades, et kui sellesse arutellu ei suhtuta ratsionaalselt, võib see viia teatavatest ELi liikmesriikidest pärit kodanike või ELi liikuvate kodanike mustamiseni ja tuua kaasa rassismi ja ksenofoobia tõusu; arvestades, et kõrgetasemelised Euroopa poliitikud on teinud hiljuti mitmeid vaba liikumise õigust kahjustavaid avaldusi;

| N. | arvestades, et komisjoni hiljutiste uuringute kohaselt on liikuvad töötajad vastuvõtvate riikide majanduse ja eelarvete netorahastajad; arvestades, et liikuvad töötajad kui rühm maksavad vastuvõtvate riikide eelarvetesse maksude ja sotsiaalkindlustusena rohkem kui nad hüvitistena saavad, samas kui mittetöötavate ELi liikuvate kodanikega seotud tervishoiukulud on väga väikesed võrreldes tervishoiu kogukuludega (0,2 %) või vastuvõtvate riikide majandusega (0,01 % SKP-st), ja et ELi kodanikud moodustavad väga väikese osa mitteosamakseliste erihüvitiste saajatest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni hiljutiste uuringute kohaselt on liikuvad töötajad vastuvõtvate riikide majanduse ja eelarvete netorahastajad; arvestades, et liikuvad töötajad kui rühm maksavad vastuvõtvate riikide eelarvetesse maksude ja sotsiaalkindlustusena rohkem kui nad hüvitistena saavad, samas kui mittetöötavate ELi liikuvate kodanikega seotud tervishoiukulud on väga väikesed võrreldes tervishoiu kogukuludega (0,2 %) või vastuvõtvate riikide majandusega (0,01 % SKP-st), ja et ELi kodanikud moodustavad väga väikese osa mitteosamakseliste erihüvitiste saajatest;

| 1. | palub liikmesriikidel järgida aluslepingu sätteid seoses ELi liikumisvabaduse alaste eeskirjadega ning tagada võrdsuse põhimõtte ja vaba liikumise põhiõiguse järgimine kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.

palub liikmesriikidel järgida aluslepingu sätteid seoses ELi liikumisvabaduse alaste eeskirjadega ning tagada võrdsuse põhimõtte ja vaba liikumise põhiõiguse järgimine kõikides liikmesriikides;

| 2. | on kindlalt vastu mõnede Euroopa riigipeade võetud seisukohale, milles nõutakse muutusi ja kodanike vaba liikumise piiramist; palub liikmesriikidel hoiduda igasugustest meetmetest, mis võiksid mõjutada ELi põhiõigusaktidest tulenevat vaba liikumise õigust; |
| --- | --- |

2.

on kindlalt vastu mõnede Euroopa riigipeade võetud seisukohale, milles nõutakse muutusi ja kodanike vaba liikumise piiramist; palub liikmesriikidel hoiduda igasugustest meetmetest, mis võiksid mõjutada ELi põhiõigusaktidest tulenevat vaba liikumise õigust;

| 3. | lükkab kindlalt tagasi kõik ettepanekud ELi migrantide arvu piiramiseks, kuna see oleks vastuolus ELi aluslepingu kohase inimeste vaba liikumise põhimõttega; juhib tähelepanu asjaolule, et töötajate liikuvus aitab suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

3.

lükkab kindlalt tagasi kõik ettepanekud ELi migrantide arvu piiramiseks, kuna see oleks vastuolus ELi aluslepingu kohase inimeste vaba liikumise põhimõttega; juhib tähelepanu asjaolule, et töötajate liikuvus aitab suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet;

| 4. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kindlustada liidu õiguse range jõustamine, et tagada kõikide ELi töötajate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine (seoses töö saamise, tööhõive ja -tingimuste, tasustamise, vallandamise, sotsiaaltoetuste ja maksusoodustustega) ning seeläbi ka ettevõtete aus konkurents; nõuab tungivalt, et liikmesriikide asutused võitleksid töötajate vaba liikumise õiguse mis tahes põhjendamatu piiramise või takistamise vastu, aga ka töötajate igasuguse ärakasutamise vastu; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kindlustada liidu õiguse range jõustamine, et tagada kõikide ELi töötajate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine (seoses töö saamise, tööhõive ja -tingimuste, tasustamise, vallandamise, sotsiaaltoetuste ja maksusoodustustega) ning seeläbi ka ettevõtete aus konkurents; nõuab tungivalt, et liikmesriikide asutused võitleksid töötajate vaba liikumise õiguse mis tahes põhjendamatu piiramise või takistamise vastu, aga ka töötajate igasuguse ärakasutamise vastu;

| 5. | tuletab meelde, et töötajate vaba liikumise põhimõtte kohaselt on igal liidu kodanikul tema elukohast olenemata õigus liikuda vabalt teise liikmesriiki, et seal töötada ja/või töö eesmärgil elada; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et töötajate vaba liikumise põhimõtte kohaselt on igal liidu kodanikul tema elukohast olenemata õigus liikuda vabalt teise liikmesriiki, et seal töötada ja/või töö eesmärgil elada;

| 6. | peab kiiduväärseks komisjoni teatist COM(2013)0837, milles nähakse ette viis meedet, mille abil aidata liikmesriikidel ja nende kohaliku tasandi ametiasutustel ELi õigust ja vahendeid täiel määral kohaldada, ning toetab sellega seoses täielikult järgmisi, liikmesriikidega ühiselt rakendatavaid meetmeid: liikmesriikide abistamine võitluses fiktiivabieludega (käsiraamat); ametiasutuste abistamine ELi sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise eeskirjade rakendamisel (praktiline juhend); ametiasutuste abistamine sotsiaalse kaasamise probleemide lahendamisel (rahalised vahendid); parimate tavade levitamine kohalike ametiasutuste vahel ning kohaliku tasandi ametiasutuste koolitamine ja toetamine ELi vaba liikumise eeskirjade kohaldamisel; |
| --- | --- |

6.

peab kiiduväärseks komisjoni teatist COM(2013)0837, milles nähakse ette viis meedet, mille abil aidata liikmesriikidel ja nende kohaliku tasandi ametiasutustel ELi õigust ja vahendeid täiel määral kohaldada, ning toetab sellega seoses täielikult järgmisi, liikmesriikidega ühiselt rakendatavaid meetmeid: liikmesriikide abistamine võitluses fiktiivabieludega (käsiraamat); ametiasutuste abistamine ELi sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise eeskirjade rakendamisel (praktiline juhend); ametiasutuste abistamine sotsiaalse kaasamise probleemide lahendamisel (rahalised vahendid); parimate tavade levitamine kohalike ametiasutuste vahel ning kohaliku tasandi ametiasutuste koolitamine ja toetamine ELi vaba liikumise eeskirjade kohaldamisel;

| 7. | kutsub liikmesriike üles mitte diskrimineerima ELi liikuvaid töötajaid ning mitte seostama õigust vabale liikumisele töötamise eesmärgil ebaõiglaselt väidetava sotsiaalkindlustussüsteemide kuritarvitamisega; rõhutab, et ükski selliseid väiteid esitav liikmesriik ei ole esitanud komisjonile nõutud tõendeid; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles mitte diskrimineerima ELi liikuvaid töötajaid ning mitte seostama õigust vabale liikumisele töötamise eesmärgil ebaõiglaselt väidetava sotsiaalkindlustussüsteemide kuritarvitamisega; rõhutab, et ükski selliseid väiteid esitav liikmesriik ei ole esitanud komisjonile nõutud tõendeid;

| 8. | palub komisjonil jälgida süstemaatiliselt ja põhjalikult ELi töötajate vaba liikumise põhiõiguse järgimist; julgustab komisjoni jätkama praeguseid jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid võtavad direktiivi 2004/38/EÜ üle ja rakendavad seda täielikult ja korrektselt, kasutades täies ulatuses ära selles antud võimalusi algatada rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil jälgida süstemaatiliselt ja põhjalikult ELi töötajate vaba liikumise põhiõiguse järgimist; julgustab komisjoni jätkama praeguseid jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid võtavad direktiivi 2004/38/EÜ üle ja rakendavad seda täielikult ja korrektselt, kasutades täies ulatuses ära selles antud võimalusi algatada rikkumismenetlusi;

| 9. | kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ja läbipaistvalt Euroopa fondidest (nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fond) kättesaadavaid vahendeid, et edendada integratsiooni, sotsiaalset kaasamist ja vaesuse vähendamist, ning toetama kohalike kogukondade jõupingutusi marginaliseeritud kodanike arvu suurenemisega tegelemisel; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ja läbipaistvalt Euroopa fondidest (nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fond) kättesaadavaid vahendeid, et edendada integratsiooni, sotsiaalset kaasamist ja vaesuse vähendamist, ning toetama kohalike kogukondade jõupingutusi marginaliseeritud kodanike arvu suurenemisega tegelemisel;

| 10. | tuletab liikmesriikidele meelde nende sotsiaalset kohustust tegeleda oma sotsiaalhoolekande süsteemide kuritarvitamise juhtumitega olenemata sellest, kas kuritarvituse panevad toime nende oma kodanikud või muude liikmesriikide kodanikud; kutsub liikmesriike üles järgima direktiivi 2004/38/EÜ sätteid ja tegelema võimalike kuritarvitustega; |
| --- | --- |

10.

tuletab liikmesriikidele meelde nende sotsiaalset kohustust tegeleda oma sotsiaalhoolekande süsteemide kuritarvitamise juhtumitega olenemata sellest, kas kuritarvituse panevad toime nende oma kodanikud või muude liikmesriikide kodanikud; kutsub liikmesriike üles järgima direktiivi 2004/38/EÜ sätteid ja tegelema võimalike kuritarvitustega;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(2)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.

(3)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(4)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

(5)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 6.

(6)  ELT C 257 E, 6.9.2013, lk 74.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/117

---

P7_TA(2014)0038

ELi kodakondsuse müük

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi kodakondsuse müügi kohta (2013/2995(RSP))

(2016/C 482/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 4, 5, 9 ja 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 4, 5, 9 ja 10,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 20, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 20,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et igalt liikmesriigilt eeldatakse vastutustundlikku käitumist liidu ühiste väärtuste ja saavutuste kaitsmisel, ning arvestades, et need väärtused ja saavutused ei ole rahas mõõdetavad ning neile ei ole võimalik määrata hinda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et igalt liikmesriigilt eeldatakse vastutustundlikku käitumist liidu ühiste väärtuste ja saavutuste kaitsmisel, ning arvestades, et need väärtused ja saavutused ei ole rahas mõõdetavad ning neile ei ole võimalik määrata hinda;

| B. | arvestades, et mitu liikmesriiki on võtnud kasutusele süsteemid, millega otseselt või kaudselt kaasneb ELi kodakondsuse müük kolmandate riikide kodanikele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitu liikmesriiki on võtnud kasutusele süsteemid, millega otseselt või kaudselt kaasneb ELi kodakondsuse müük kolmandate riikide kodanikele;

| C. | arvestades, et üha rohkem liikmesriike annab ajutisi või alalisi elamislube kolmandate riikide kodanikele, kes asjaomasesse liikmesriiki investeerivad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üha rohkem liikmesriike annab ajutisi või alalisi elamislube kolmandate riikide kodanikele, kes asjaomasesse liikmesriiki investeerivad;

| D. | arvestades, et mõnes liikmesriigis on võimalik saada alaline elamisluba, mis annab juurdepääsu kogu Schengeni alale; arvestades, et teatavates liikmesriikides võetakse meetmeid, mille reaalseks tulemuseks võib olla vastava liikmesriigi kodakondsuse tegelik müük; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõnes liikmesriigis on võimalik saada alaline elamisluba, mis annab juurdepääsu kogu Schengeni alale; arvestades, et teatavates liikmesriikides võetakse meetmeid, mille reaalseks tulemuseks võib olla vastava liikmesriigi kodakondsuse tegelik müük;

| E. | arvestades, et mõnel juhul võivad neil investeerimisprogrammidel olla negatiivsed kõrvalmõjud, näiteks võivad need moonutada kohalikku eluasemeturgu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõnel juhul võivad neil investeerimisprogrammidel olla negatiivsed kõrvalmõjud, näiteks võivad need moonutada kohalikku eluasemeturgu;

| F. | arvestades, et eriti Malta valitsus on viimasel ajal võtnud meetmeid selleks, et luua süsteem Malta kodakondsuse otseseks müümiseks, millega automaatselt kaasneb ELi kodakondsuse kui terviku otsene müük ilma elukohanõudeta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eriti Malta valitsus on viimasel ajal võtnud meetmeid selleks, et luua süsteem Malta kodakondsuse otseseks müümiseks, millega automaatselt kaasneb ELi kodakondsuse kui terviku otsene müük ilma elukohanõudeta;

| G. | arvestades, et selline ELi kodakondsuse otsene müük õõnestab vastastikust usaldust, millele liit tugineb; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selline ELi kodakondsuse otsene müük õõnestab vastastikust usaldust, millele liit tugineb;

| H. | arvestades, et ELi kodanikel on eelkõige õigus vabalt liikuda ja valida elukohta ELis, hääletada ja kandideerida kohalike valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel sõltumata nende elukohast ELis, samadel tingimustel kohaliku liikmesriigi kodanikega, saada väljaspool ELi oma riigi esinduse puudumise korral abi teise ELi liikmesriigi saatkonnalt või konsulaadilt asjaomase riigi kodanikega samadel tingimustel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi kodanikel on eelkõige õigus vabalt liikuda ja valida elukohta ELis, hääletada ja kandideerida kohalike valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel sõltumata nende elukohast ELis, samadel tingimustel kohaliku liikmesriigi kodanikega, saada väljaspool ELi oma riigi esinduse puudumise korral abi teise ELi liikmesriigi saatkonnalt või konsulaadilt asjaomase riigi kodanikega samadel tingimustel;

| I. | arvestades, et EL põhineb liikmesriikidevahelisel usaldusel, mis on rajatud aastatepikkusele järkjärgulisele tööle ning liikmesriikide ja liidu kui terviku heale tahtele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL põhineb liikmesriikidevahelisel usaldusel, mis on rajatud aastatepikkusele järkjärgulisele tööle ning liikmesriikide ja liidu kui terviku heale tahtele;

| J. | arvestades, et on väljendatud muret ka nende investeerimisprogrammide kuritegeliku ärakasutamise pärast, muu hulgas seoses nt rahapesuga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on väljendatud muret ka nende investeerimisprogrammide kuritegeliku ärakasutamise pärast, muu hulgas seoses nt rahapesuga;

| K. | arvestades, et on väljendatud muret liikmesriikide selliste tavade võimaliku diskrimineeriva iseloomu pärast, sest need võimaldavad vaid kõige rikkamatel kolmandate riikide kodanikel saada ELi kodakondsuse, arvestamata ühtegi muud kriteeriumit; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on väljendatud muret liikmesriikide selliste tavade võimaliku diskrimineeriva iseloomu pärast, sest need võimaldavad vaid kõige rikkamatel kolmandate riikide kodanikel saada ELi kodakondsuse, arvestamata ühtegi muud kriteeriumit;

| L. | arvestades, et puudub selgus selle kohta, kas Malta kodanikud saavad kõnealusest uuest poliitikast tegelikult kasu, näiteks maksude kogumise kaudu, kuna välisinvestoritelt ei nõuta maksude maksmist; tuletab meelde, et kodakondsus ei hõlma mitte üksnes õigusi, vaid ka kohustusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et puudub selgus selle kohta, kas Malta kodanikud saavad kõnealusest uuest poliitikast tegelikult kasu, näiteks maksude kogumise kaudu, kuna välisinvestoritelt ei nõuta maksude maksmist; tuletab meelde, et kodakondsus ei hõlma mitte üksnes õigusi, vaid ka kohustusi;

| M. | arvestades, et ELi kodakondsus on ELi üks suuremaid saavutusi, ning arvestades, et ELi aluslepingute kohaselt kuuluvad elukoha ja kodakondsusega seotud küsimused liikmesriikide ainupädevusse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi kodakondsus on ELi üks suuremaid saavutusi, ning arvestades, et ELi aluslepingute kohaselt kuuluvad elukoha ja kodakondsusega seotud küsimused liikmesriikide ainupädevusse;

| 1. | tunneb muret selle pärast, et selline uus viis Malta kodakondsuse saamiseks ning kõik muud riiklikud süsteemid, mis võimaldavad ELi kodakondsust otseselt või kaudselt müüa, seab ohtu Euroopa kodakondsuse kontseptsiooni; |
| --- | --- |

1.

tunneb muret selle pärast, et selline uus viis Malta kodakondsuse saamiseks ning kõik muud riiklikud süsteemid, mis võimaldavad ELi kodakondsust otseselt või kaudselt müüa, seab ohtu Euroopa kodakondsuse kontseptsiooni;

| 2. | palub liikmesriikidel tunnistada oma kohustusi liidu väärtuste ja eesmärkide kaitsmisel ning neid täita; |
| --- | --- |

2.

palub liikmesriikidel tunnistada oma kohustusi liidu väärtuste ja eesmärkide kaitsmisel ning neid täita;

| 3. | kutsub komisjoni aluslepingute kaitsjana üles andma selget hinnangut, kas need süsteemid on kooskõlas aluslepingute, Schengeni piirieeskirjade ja ELi mittediskrimineerimise eeskirjade sätte ja mõttega; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni aluslepingute kaitsjana üles andma selget hinnangut, kas need süsteemid on kooskõlas aluslepingute, Schengeni piirieeskirjade ja ELi mittediskrimineerimise eeskirjade sätte ja mõttega;

| 4. | kordab, et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega abistavad liit ja liikmesriigid täielikus vastastikuses austuses üksteist aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

4.

kordab, et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega abistavad liit ja liikmesriigid täielikus vastastikuses austuses üksteist aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel;

| 5. | väljendab muret hiljuti mõnes liikmesriigis loodud investeerimis- ja kodakondsusskeemide mõju pärast; |
| --- | --- |

5.

väljendab muret hiljuti mõnes liikmesriigis loodud investeerimis- ja kodakondsusskeemide mõju pärast;

| 6. | tunnistab, et riigis viibimist ja kodakondsust käsitlevad küsimused kuuluvad liikmesriikide pädevusse; kutsub liikmesriike üles ettevaatlikkusele oma pädevuse kasutamisel kõnealuses valdkonnas ning palub neil arvesse võtta võimalikke kõrvalmõjusid; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et riigis viibimist ja kodakondsust käsitlevad küsimused kuuluvad liikmesriikide pädevusse; kutsub liikmesriike üles ettevaatlikkusele oma pädevuse kasutamisel kõnealuses valdkonnas ning palub neil arvesse võtta võimalikke kõrvalmõjusid;

| 7. | märgib, et ELi kodakondsus eeldab seoseid liiduga ja sõltub isiku sidemetest ELi ja tema liikmesriikidega või isiklikest sidemetest ELi kodanikega; rõhutab, et ELi kodakondsusega ei tohiks kunagi kaubelda; |
| --- | --- |

7.

märgib, et ELi kodakondsus eeldab seoseid liiduga ja sõltub isiku sidemetest ELi ja tema liikmesriikidega või isiklikest sidemetest ELi kodanikega; rõhutab, et ELi kodakondsusega ei tohiks kunagi kaubelda;

| 8. | rõhutab asjaolu, et ELi kodakondsusega antavad õigused põhinevad inimväärikusel ja need ei tohiks olla mingi hinnaga ostetavad ega müüdavad; |
| --- | --- |

8.

rõhutab asjaolu, et ELi kodakondsusega antavad õigused põhinevad inimväärikusel ja need ei tohiks olla mingi hinnaga ostetavad ega müüdavad;

| 9. | rõhutab, et juurdepääs rahalistele vahenditele ei tohiks olla kolmandate riikide kodanikele ELi kodakondsuse andmise peamine kriteerium; palub liikmesriikidel võtta arvesse pettusega, nt rahapesuga kaasnevat muret; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et juurdepääs rahalistele vahenditele ei tohiks olla kolmandate riikide kodanikele ELi kodakondsuse andmise peamine kriteerium; palub liikmesriikidel võtta arvesse pettusega, nt rahapesuga kaasnevat muret;

| 10. | märgib, et praegune konkurents ahvatlevamate investeerimistingimuste või rahaliste vahendite pärast võib kaasa tuua leebemad standardid ja nõuded Schengeni ala elamisloa ja ELi kodakondsuse saamiseks; |
| --- | --- |

10.

märgib, et praegune konkurents ahvatlevamate investeerimistingimuste või rahaliste vahendite pärast võib kaasa tuua leebemad standardid ja nõuded Schengeni ala elamisloa ja ELi kodakondsuse saamiseks;

| 11. | palub komisjonil hinnata kõiki erinevaid kodakondsuse andmise süsteeme, pidades silmas Euroopa Liidu väärtusi ja mõtteid ning ELi õigusaktide sätteid ja tavasid, ning anda soovitusi, et vältida olukorda, kus selliste süsteemidega õõnestatakse väärtusi, millele EL tugineb, ning suuniseid ELi kodakondsuse andmiseks riiklike süsteemide kaudu; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil hinnata kõiki erinevaid kodakondsuse andmise süsteeme, pidades silmas Euroopa Liidu väärtusi ja mõtteid ning ELi õigusaktide sätteid ja tavasid, ning anda soovitusi, et vältida olukorda, kus selliste süsteemidega õõnestatakse väärtusi, millele EL tugineb, ning suuniseid ELi kodakondsuse andmiseks riiklike süsteemide kaudu;

| 12. | kutsub Maltat üles viima oma praegune kodakondsuse andmise süsteem kooskõlla ELi väärtuste ideega; |
| --- | --- |

12.

kutsub Maltat üles viima oma praegune kodakondsuse andmise süsteem kooskõlla ELi väärtuste ideega;

| 13. | palub liikmesriikidel, kes on vastu võtnud riiklikud süsteemid, mis võimaldavad ELi kodakondsust otseselt või kaudselt kolmandate riikide kodanikele müüa, viia need kooskõlla ELi väärtustega; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel, kes on vastu võtnud riiklikud süsteemid, mis võimaldavad ELi kodakondsust otseselt või kaudselt kolmandate riikide kodanikele müüa, viia need kooskõlla ELi väärtustega;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/119

---

P7_TA(2014)0039

Serbia 2013. aasta eduaruanne

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Serbia 2013. aasta eduaruande kohta (2013/2880(RSP))

(2016/C 482/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ, millega sätestatakse Serbiaga, kaasa arvatud Kosovo, nagu on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999 . aasta resolutsioonis 1244, loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ, millega sätestatakse Serbiaga, kaasa arvatud Kosovo, nagu on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999 . aasta resolutsioonis 1244, loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia ELi liikmeks saamise avalduse kohta (SEC(2011)1208) ning komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal“ (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia ELi liikmeks saamise avalduse kohta (SEC(2011)1208) ning komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal“ (COM(2011)0666),

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 11. detsembri 2012. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 11. detsembri 2012. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013. aastal; võttes arvesse ettevalmistusi, mida tehakse 2013. aasta novembris toimuvaks parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee esimeseks kohtumiseks, mille eesmärk on alustada pidevat dialoogi Euroopa Parlamendi ja Serbia Rahvusassamblee vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013. aastal; võttes arvesse ettevalmistusi, mida tehakse 2013. aasta novembris toimuvaks parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee esimeseks kohtumiseks, mille eesmärk on alustada pidevat dialoogi Euroopa Parlamendi ja Serbia Rahvusassamblee vahel,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni, milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Belgradi ja Priština vahel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni, milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Belgradi ja Priština vahel (2),

| — | võttes arvesse 18.–19. märtsil 2013. aastal toimunud ELi ja Serbia seitsmenda parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18.–19. märtsil 2013. aastal toimunud ELi ja Serbia seitsmenda parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 1. juulil 2006 jõustunud energiaühenduse asutamislepingut, millele Serbia on alla kirjutanud, ning energiaühenduse 18. oktoobri 2012. aasta otsust D/2012/04/MC/EnC, milles käsitletakse taastuvate energiaallikate direktiivi 2009/28/EÜ rakendamist ja muudetakse energiaühenduse asutamislepingu artiklit 20, ning milles sätestatakse siduvad eesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. juulil 2006 jõustunud energiaühenduse asutamislepingut, millele Serbia on alla kirjutanud, ning energiaühenduse 18. oktoobri 2012. aasta otsust D/2012/04/MC/EnC, milles käsitletakse taastuvate energiaallikate direktiivi 2009/28/EÜ rakendamist ja muudetakse energiaühenduse asutamislepingu artiklit 20, ning milles sätestatakse siduvad eesmärgid,

| — | võttes arvesse ELi ja Serbia vahelist 8. novembri 2007. aasta tagasivõtulepingut (3) ning nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Serbia vahelist 8. novembri 2007. aasta tagasivõtulepingut (3) ning nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (4),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas (5) ning selles esitatud tähelepanekuid Serbia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas (5) ning selles esitatud tähelepanekuid Serbia kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Serbia ühinemisläbirääkimistega tegeleva rühma moodustamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Serbia ühinemisläbirääkimistega tegeleva rühma moodustamist,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. oktoobril 2013. aasta dokumenti „Serbia 2013. aasta eduaruanne“ (SWD(2013)0412), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. oktoobril 2013. aasta dokumenti „Serbia 2013. aasta eduaruanne“ (SWD(2013)0412),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 28. juunil 2013. aastal kohtunud Euroopa Ülemkogu otsustas alustada Serbiaga ühinemisläbirääkimisi ning korraldada kõige hiljemalt 2014. aasta jaanuaris esimese valitsustevahelise konverentsi, kinnitades uuesti Serbia ELiga ühinemise väljavaadet kooskõlas ELi kohustustega kogu Lääne-Balkani piirkonna ees; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 28. juunil 2013. aastal kohtunud Euroopa Ülemkogu otsustas alustada Serbiaga ühinemisläbirääkimisi ning korraldada kõige hiljemalt 2014. aasta jaanuaris esimese valitsustevahelise konverentsi, kinnitades uuesti Serbia ELiga ühinemise väljavaadet kooskõlas ELi kohustustega kogu Lääne-Balkani piirkonna ees;

| B. | arvestades, et pärast normaliseerimise põhimõtete esimese lepingu sõlmimist 19. aprillil 2013. aastal on Serbia võtnud olulisi meetmeid, et normaliseerida suhteid Kosovoga, ning teinud pingutusi, et täita stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi poliitilisi kriteeriume ja tingimusi; arvestades, et ühinemisläbirääkimiste näol on tegemist reformide rakendamise tugeva järelevalvevahendiga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast normaliseerimise põhimõtete esimese lepingu sõlmimist 19. aprillil 2013. aastal on Serbia võtnud olulisi meetmeid, et normaliseerida suhteid Kosovoga, ning teinud pingutusi, et täita stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi poliitilisi kriteeriume ja tingimusi; arvestades, et ühinemisläbirääkimiste näol on tegemist reformide rakendamise tugeva järelevalvevahendiga;

| C. | arvestades, et 25. septembril 2013 alustasid Euroopa Komisjon ja Serbia liidu õigustikule vastavuse hindamist, mis algab kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva 23. peatükiga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 25. septembril 2013 alustasid Euroopa Komisjon ja Serbia liidu õigustikule vastavuse hindamist, mis algab kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva 23. peatükiga;

| D. | arvestades, et Serbiat, nagu ka kõiki teisi riike, kes soovivad saada ELi liikmeks, tuleb hinnata riigi saavutuste järgi ühiste kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Serbiat, nagu ka kõiki teisi riike, kes soovivad saada ELi liikmeks, tuleb hinnata riigi saavutuste järgi ühiste kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel;

| E. | arvestades, et ELi laienemispoliitika keskmes on õigusriigi põhimõtete järgimine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi laienemispoliitika keskmes on õigusriigi põhimõtete järgimine;

| F. | arvestades, et vähemuste kaitset käsitleva õigusraamistiku rakendamine peab olema täiel määral tagatud, eeskätt hariduse, keele kasutamise ning meedia ja usutalituste vähemuskeeles kättesaadavuse valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vähemuste kaitset käsitleva õigusraamistiku rakendamine peab olema täiel määral tagatud, eeskätt hariduse, keele kasutamise ning meedia ja usutalituste vähemuskeeles kättesaadavuse valdkonnas;

| G. | arvestades, et komisjon on toonitanud vajadust tugevdada majanduse juhtimist kõikides Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon on toonitanud vajadust tugevdada majanduse juhtimist kõikides Lääne-Balkani riikides;

| 1. | ootab Serbiaga peetavate ühinemisläbirääkimiste ametlikku algust esimesel ELi ja Serbia valitsustevahelisel konverentsil 21. jaanuaril 2014; on arvamusel, et valitsustevahelise konverentsi toimumine on Serbia Euroopaga integreerumise protsessi jaoks ajalooline samm ja annab tunnistust ELi pühendumusest laienemisprotsessile; kutsub Serbia ametivõime üles tõhustama konverentsi järelmeetmetena Serbias ELiga seotud reforme, et täita Serbia kodanike ootusi ELiga sujuva ühinemise protsessi küsimuses ja elavdada majandust, muutes ELi liikmesuse reaalselt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

1.

ootab Serbiaga peetavate ühinemisläbirääkimiste ametlikku algust esimesel ELi ja Serbia valitsustevahelisel konverentsil 21. jaanuaril 2014; on arvamusel, et valitsustevahelise konverentsi toimumine on Serbia Euroopaga integreerumise protsessi jaoks ajalooline samm ja annab tunnistust ELi pühendumusest laienemisprotsessile; kutsub Serbia ametivõime üles tõhustama konverentsi järelmeetmetena Serbias ELiga seotud reforme, et täita Serbia kodanike ootusi ELiga sujuva ühinemise protsessi küsimuses ja elavdada majandust, muutes ELi liikmesuse reaalselt kättesaadavaks;

| 2. | tunneb heameelt, et Serbia valitsus on näidanud pühendumist Euroopaga integreerumisele, ning julgustab Serbiat jätkama süsteemseid ja sotsiaal-majanduslikke reforme, mis võimaldavad tulevikus liikmestaatusega kaasnevaid kohustusi tõhusalt ellu viia; toonitab, et reformide elluviimine on jätkuvalt eduka integratsiooni peamine mõõdupuu, ning õhutab seepärast ametivõime pöörama rohkem tähelepanu reformide läbiviimisele niisugustes valdkondades nagu kohtuvõim, võitlus korruptsiooni vastu, avalik sektor, tsiviilkontroll kaitse- ja julgeolekusektori üle, energiapoliitika, eriti energiasäästu ja taastuvenergia osas, kõikide vähemuste ja haavatavate rühmade kaitsmine, ning nende põhiõigused, majanduse struktuurimuudatused, sotsiaaldialoog, ettevõtluskeskkonna arendamine ja loodusvarade jätkusuutlik haldamine; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt, et Serbia valitsus on näidanud pühendumist Euroopaga integreerumisele, ning julgustab Serbiat jätkama süsteemseid ja sotsiaal-majanduslikke reforme, mis võimaldavad tulevikus liikmestaatusega kaasnevaid kohustusi tõhusalt ellu viia; toonitab, et reformide elluviimine on jätkuvalt eduka integratsiooni peamine mõõdupuu, ning õhutab seepärast ametivõime pöörama rohkem tähelepanu reformide läbiviimisele niisugustes valdkondades nagu kohtuvõim, võitlus korruptsiooni vastu, avalik sektor, tsiviilkontroll kaitse- ja julgeolekusektori üle, energiapoliitika, eriti energiasäästu ja taastuvenergia osas, kõikide vähemuste ja haavatavate rühmade kaitsmine, ning nende põhiõigused, majanduse struktuurimuudatused, sotsiaaldialoog, ettevõtluskeskkonna arendamine ja loodusvarade jätkusuutlik haldamine;

| 3. | väljendab heameelt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise üle 1. septembril 2013 ning esimese stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kogunemise üle, mis toimus 21. oktoobril 2013; rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumine on oluline samm Serbia Euroopaga integreerimise protsessis ning pakub Serbiale ja ELile üldise raamistiku, et tugevdada oma koostööd seoses poliitiliste kriteeriumide ja õigusaktide ühtlustamisega ning valmistuda Serbia tulevaseks osalemiseks ühtsel turul; julgustab kõiki asjaomaseid pooli tegema vastutustundlikult koostööd; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise üle 1. septembril 2013 ning esimese stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kogunemise üle, mis toimus 21. oktoobril 2013; rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumine on oluline samm Serbia Euroopaga integreerimise protsessis ning pakub Serbiale ja ELile üldise raamistiku, et tugevdada oma koostööd seoses poliitiliste kriteeriumide ja õigusaktide ühtlustamisega ning valmistuda Serbia tulevaseks osalemiseks ühtsel turul; julgustab kõiki asjaomaseid pooli tegema vastutustundlikult koostööd;

| 4. | tunneb heameelt normaliseerimise põhimõtete esimese lepingu üle, mille sõlmimiseni jõuti 19. aprillil 2013. aastal Serbia ja Kosovo peaministrite kõrgetasemelise dialoogi käigus ning mis sillutas Serbiale ja Kosovole teed Euroopa integratsiooni uuteks etappideks; kiidab mõlema osapoole senist tegevust lepingu rakendamisel ja julgustab ametivõime jätkama kõikide siiani sõlmitud lepingute rakendamist heas usus ja õigeaegselt; tunneb heameelt telekommunikatsiooni- ja energiavaldkonnas saavutatud kokkulepete üle, milleni jõuti dialoogi käigus 8. septembril 2013. aastal; kutsub nii Serbiat kui ka Kosovot üles tegema EULEXiga aktiivset ja konstruktiivset koostööd vastastikuse õigusabi osutamise lepingu rakendamisel, et lahendada üha arvukamaid taotlusi, mis puudutavad Kosovos asuvat vara; palub mõlemal poolel säilitada see konstruktiivne suhtumine, kui lepitakse kokku veel täpsustamist ja kooskõlastamist vajavates vastuolulistes ja tundlikes üksikasjades; nõuab tungivalt, et mõlemad pooled tegeleksid jätkuvalt kadunud inimeste küsimusega, ning peab sellega seoses kiiduväärseks esimesi tulemusi, milleni on jõutud kadunud inimestega tegeleva Punase Risti juhitud töörühma abil; avaldab tunnustust jõupingutuste eest piirata põrandaalust kaubandust Serbia ja Kosovo vahel; märgib, et Serbia ja Kosovo juhid peavad järjepidevalt pingutama, et lõimida Serbia vähemus Kosovo ühiskonda ning lähendada etniliste albaanlaste ja serblaste kogukondi; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt normaliseerimise põhimõtete esimese lepingu üle, mille sõlmimiseni jõuti 19. aprillil 2013. aastal Serbia ja Kosovo peaministrite kõrgetasemelise dialoogi käigus ning mis sillutas Serbiale ja Kosovole teed Euroopa integratsiooni uuteks etappideks; kiidab mõlema osapoole senist tegevust lepingu rakendamisel ja julgustab ametivõime jätkama kõikide siiani sõlmitud lepingute rakendamist heas usus ja õigeaegselt; tunneb heameelt telekommunikatsiooni- ja energiavaldkonnas saavutatud kokkulepete üle, milleni jõuti dialoogi käigus 8. septembril 2013. aastal; kutsub nii Serbiat kui ka Kosovot üles tegema EULEXiga aktiivset ja konstruktiivset koostööd vastastikuse õigusabi osutamise lepingu rakendamisel, et lahendada üha arvukamaid taotlusi, mis puudutavad Kosovos asuvat vara; palub mõlemal poolel säilitada see konstruktiivne suhtumine, kui lepitakse kokku veel täpsustamist ja kooskõlastamist vajavates vastuolulistes ja tundlikes üksikasjades; nõuab tungivalt, et mõlemad pooled tegeleksid jätkuvalt kadunud inimeste küsimusega, ning peab sellega seoses kiiduväärseks esimesi tulemusi, milleni on jõutud kadunud inimestega tegeleva Punase Risti juhitud töörühma abil; avaldab tunnustust jõupingutuste eest piirata põrandaalust kaubandust Serbia ja Kosovo vahel; märgib, et Serbia ja Kosovo juhid peavad järjepidevalt pingutama, et lõimida Serbia vähemus Kosovo ühiskonda ning lähendada etniliste albaanlaste ja serblaste kogukondi;

| 5. | tunnustab Kosovos 3. novembril 2013 toimunud esimesi üleriigilisi kohalikke valimisi, eelkõige nähtavat valimisaktiivsust serblaste ülekaaluga omavalitsustes Ibari jõest lõunas, samuti asjaolu, et kohalikud valimised toimusid üldiselt nõuetekohaselt, nagu märkis esialgses hinnangus ELi valimisvaatlusmissioon – see on ülioluline samm Serbia haldusüksuste kogukonna moodustamise suunas, mis on osa normaliseerimisprotsessist; tunnustab Belgradi ja Priština jõupingutusi, millega sooviti tagada valimiste rahumeelsus ja vastavus demokraatlikele normidele; mõistab kindlalt hukka vägivalla ja järjepideva hirmutamise, mis ilmnes Põhja-Mitrovica ja Zvečani omavalitsustes, ning nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud teeksid kõik endast oleneva, et hõlbustada vägivallategude toimepanijate vastutusele võtmist; märgib sellega seoses ära Serbia juhtide lubaduse, et vägivalla puhkemise eest vastutavad isikud võetakse nende tegevuse eest vastutusele; märgib, et purustamaks organiseeritud kuritegevuse võrgustikku ja selle sidemeid kohaliku poliitilise eliidiga ning kehtestamaks Kosovo põhjaosas taas õigusriigi põhimõtet, on vaja täpselt suunatud täiendavaid jõupingutusi; tunnustab seisukohta, mille on võtnud Serbia poliitilised juhid, kes julgustasid aktiivselt Kosovo serblasi valimistel osalema, kuid märgib samal ajal, et Belgrad ei tohiks kindla erakonna või valimisnimekirja toetamisega lämmatada Kosovo serblaste kogukonnas poliitilist pluralismi; |
| --- | --- |

5.

tunnustab Kosovos 3. novembril 2013 toimunud esimesi üleriigilisi kohalikke valimisi, eelkõige nähtavat valimisaktiivsust serblaste ülekaaluga omavalitsustes Ibari jõest lõunas, samuti asjaolu, et kohalikud valimised toimusid üldiselt nõuetekohaselt, nagu märkis esialgses hinnangus ELi valimisvaatlusmissioon – see on ülioluline samm Serbia haldusüksuste kogukonna moodustamise suunas, mis on osa normaliseerimisprotsessist; tunnustab Belgradi ja Priština jõupingutusi, millega sooviti tagada valimiste rahumeelsus ja vastavus demokraatlikele normidele; mõistab kindlalt hukka vägivalla ja järjepideva hirmutamise, mis ilmnes Põhja-Mitrovica ja Zvečani omavalitsustes, ning nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud teeksid kõik endast oleneva, et hõlbustada vägivallategude toimepanijate vastutusele võtmist; märgib sellega seoses ära Serbia juhtide lubaduse, et vägivalla puhkemise eest vastutavad isikud võetakse nende tegevuse eest vastutusele; märgib, et purustamaks organiseeritud kuritegevuse võrgustikku ja selle sidemeid kohaliku poliitilise eliidiga ning kehtestamaks Kosovo põhjaosas taas õigusriigi põhimõtet, on vaja täpselt suunatud täiendavaid jõupingutusi; tunnustab seisukohta, mille on võtnud Serbia poliitilised juhid, kes julgustasid aktiivselt Kosovo serblasi valimistel osalema, kuid märgib samal ajal, et Belgrad ei tohiks kindla erakonna või valimisnimekirja toetamisega lämmatada Kosovo serblaste kogukonnas poliitilist pluralismi;

| 6. | toonitab, et Belgradi ja Priština dialoogi tulemused tuleb teha teatavaks läbipaistvamal moel ning selle rakendamisprotsessi tuleb kaasata asjaomaste riikide parlamendid ja kodanikuühiskonnad; rõhutab sellega seoses, et Kosovo ja Serbia läbirääkijad peavad võitma üldsuse usalduse ja suhtlema kodanikega, naiste ja meestega; palub Serbia ametivõimudel Belgradis, Mitrovicas ja Ibari jõest lõunas teha rohkem, et suurendada Kosovo serblaste ja albaanlaste kogukondade vahelist suhtlust, eeskätt julgustades koole ja kogukonnakeskusi õpetama albaania keelt; toonitab, et ka Kosovo albaanlasi tuleks jõuliselt julgustada ümberkaudsete Serbia kogukondadega rohkem suhtlema ning õppima serbia keelt – see on Serbia kogukonna Kosovo ühiskonda integreerimise, tulevase dialoogi ja kahel kogukonnal põhineva juhtimise ülioluline osa; |
| --- | --- |

6.

toonitab, et Belgradi ja Priština dialoogi tulemused tuleb teha teatavaks läbipaistvamal moel ning selle rakendamisprotsessi tuleb kaasata asjaomaste riikide parlamendid ja kodanikuühiskonnad; rõhutab sellega seoses, et Kosovo ja Serbia läbirääkijad peavad võitma üldsuse usalduse ja suhtlema kodanikega, naiste ja meestega; palub Serbia ametivõimudel Belgradis, Mitrovicas ja Ibari jõest lõunas teha rohkem, et suurendada Kosovo serblaste ja albaanlaste kogukondade vahelist suhtlust, eeskätt julgustades koole ja kogukonnakeskusi õpetama albaania keelt; toonitab, et ka Kosovo albaanlasi tuleks jõuliselt julgustada ümberkaudsete Serbia kogukondadega rohkem suhtlema ning õppima serbia keelt – see on Serbia kogukonna Kosovo ühiskonda integreerimise, tulevase dialoogi ja kahel kogukonnal põhineva juhtimise ülioluline osa;

| 7. | peab kahetsusväärseks praeguseid raskusi, mida Kosovost Serbiasse siseneda soovivad ja hiljem Serbiast kolmandasse riiki minevad ELi kodanikud peavad kogema, sest Serbia ei tunnusta Kosovo välispiire ning väidab, et esimene Kosovosse sisenemine tähendab ebaseaduslikku Serbiasse sisenemist; peab kahetsusväärseks tühistamistempleid, mille Serbia piiripolitsei välisriikide passides Kosovo templite peale lööb; julgustab Serbiat kujundama sellised poliitikameetmed ümber kindla usalduse suurendamise meetmeks, mis on vajalik samm Kosovoga suhete normaliseerimise poole, ning konkreetseks vahendiks, millega edendada edasist ELiga integreerumist kooskõlas vaba liikumise põhimõttega; |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks praeguseid raskusi, mida Kosovost Serbiasse siseneda soovivad ja hiljem Serbiast kolmandasse riiki minevad ELi kodanikud peavad kogema, sest Serbia ei tunnusta Kosovo välispiire ning väidab, et esimene Kosovosse sisenemine tähendab ebaseaduslikku Serbiasse sisenemist; peab kahetsusväärseks tühistamistempleid, mille Serbia piiripolitsei välisriikide passides Kosovo templite peale lööb; julgustab Serbiat kujundama sellised poliitikameetmed ümber kindla usalduse suurendamise meetmeks, mis on vajalik samm Kosovoga suhete normaliseerimise poole, ning konkreetseks vahendiks, millega edendada edasist ELiga integreerumist kooskõlas vaba liikumise põhimõttega;

| 8. | palub Serbia ja naaberriikide ametivõimudel näidata jätkuvalt üles head tahet, teha täielikku koostööd ja toetada erirakkerühma, mis loodi pärast Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2010. aasta detsembri aruannet, ning julgustab selle tööd veelgi kiiremaks muutma; |
| --- | --- |

8.

palub Serbia ja naaberriikide ametivõimudel näidata jätkuvalt üles head tahet, teha täielikku koostööd ja toetada erirakkerühma, mis loodi pärast Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2010. aasta detsembri aruannet, ning julgustab selle tööd veelgi kiiremaks muutma;

| 9. | hindab kõrgelt Serbia valitsuse konstruktiivset lähenemisviisi naaberriikidega suhtlemisel, kuna see on võimaldanud teha olulisi edusamme nii piirkondlikus koostöös kui ka ELile lähenemisel; tuletab meelde, et piirkondlik koostöö on otsustava tähtsusega energiaküsimustes, võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu ja transpordivõrkude arendamises, samuti on äärmiselt oluline lepitus ja naaberriikide kahepoolsete probleemide järkjärguline lahendamine, kõigepealt selleks, et saada üle hiljutise konflikti tagajärgedest ning seejärel Serbia edukaks integreerumiseks Euroopa Liiduga; ergutab ametiasutusi tegema tihedat koostööd endise Jugoslaavia riikidega, et lahendada kõik seni lahenduseta õigusjärgluse küsimused, ning rakendama täiel määral ja õigeaegselt kahepoolseid lepinguid naaberriikidega; kutsub Serbiat üles tugevdama jõupingutusi, et lahendada kõik küsimused Horvaatiaga, eelkõige seoses kadunud isikutega, piiri märkimisega ja sõjakuritegudega, et ei oleks takistusi vastastikuste genotsiidisüüdistuste tagasivõtmisele Rahvusvahelisest Kohtust; palub Belgradi ametivõimudel aktiivselt toetada ja hõlbustada Bosnias ja Hertsegoviinas põhiseaduse muudatusi, mille eesmärk on kooskõlastada valimisi käsitlevad õigusaktid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega Sejdić-Finci kohtuasjas ning tugevdada ja ajakohastada Bosnia ja Hertsegoviina riigi tasandi institutsioone, et riik saaks ELiga ühinemise teel edasi liikuda; |
| --- | --- |

9.

hindab kõrgelt Serbia valitsuse konstruktiivset lähenemisviisi naaberriikidega suhtlemisel, kuna see on võimaldanud teha olulisi edusamme nii piirkondlikus koostöös kui ka ELile lähenemisel; tuletab meelde, et piirkondlik koostöö on otsustava tähtsusega energiaküsimustes, võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu ja transpordivõrkude arendamises, samuti on äärmiselt oluline lepitus ja naaberriikide kahepoolsete probleemide järkjärguline lahendamine, kõigepealt selleks, et saada üle hiljutise konflikti tagajärgedest ning seejärel Serbia edukaks integreerumiseks Euroopa Liiduga; ergutab ametiasutusi tegema tihedat koostööd endise Jugoslaavia riikidega, et lahendada kõik seni lahenduseta õigusjärgluse küsimused, ning rakendama täiel määral ja õigeaegselt kahepoolseid lepinguid naaberriikidega; kutsub Serbiat üles tugevdama jõupingutusi, et lahendada kõik küsimused Horvaatiaga, eelkõige seoses kadunud isikutega, piiri märkimisega ja sõjakuritegudega, et ei oleks takistusi vastastikuste genotsiidisüüdistuste tagasivõtmisele Rahvusvahelisest Kohtust; palub Belgradi ametivõimudel aktiivselt toetada ja hõlbustada Bosnias ja Hertsegoviinas põhiseaduse muudatusi, mille eesmärk on kooskõlastada valimisi käsitlevad õigusaktid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega Sejdić-Finci kohtuasjas ning tugevdada ja ajakohastada Bosnia ja Hertsegoviina riigi tasandi institutsioone, et riik saaks ELiga ühinemise teel edasi liikuda;

| 10. | tunnustab hiljutist edu massihaudade tuvastamisel ning Horvaatias, Bosnias ja Hertsegoviinas sõdade ajal kaduma läinud inimeste kindlakstegemises ning nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud korraldaksid endise Jugoslaavia Rahvaarmee arhiivide ja ametnike põhjalikuma uurimise; |
| --- | --- |

10.

tunnustab hiljutist edu massihaudade tuvastamisel ning Horvaatias, Bosnias ja Hertsegoviinas sõdade ajal kaduma läinud inimeste kindlakstegemises ning nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud korraldaksid endise Jugoslaavia Rahvaarmee arhiivide ja ametnike põhjalikuma uurimise;

| 11. | palub Serbial tagada, et parlament jälgiks tähelepanelikult ühinemisläbirääkimisi; peab väga tähtsaks, et parlament osaleks võetud kohustuste lisamisel siseriiklikku õigusesse algusest peale ning et kogu ühinemisprotsessi jooksul peetaks konstruktiivselt nõu kodanikuühiskonnaga, kuna kodanikel on tähtis roll – jälgida kriitiliselt Euroopa reformide rakendamist, tagades samal ajal, et ühiskonnas juurduks kindlalt dialoog ja heanaaberlikud suhted Serbia naabritega; tunnustab koostööd, mida tehakse Horvaatia ja Montenegroga, püüdes jagada hiljutisest kogemusest lähtuvaid häid tavasid, et aidata Serbial kiiresti ja sujuvalt ühinemisprotsessis edasi liikuda; |
| --- | --- |

11.

palub Serbial tagada, et parlament jälgiks tähelepanelikult ühinemisläbirääkimisi; peab väga tähtsaks, et parlament osaleks võetud kohustuste lisamisel siseriiklikku õigusesse algusest peale ning et kogu ühinemisprotsessi jooksul peetaks konstruktiivselt nõu kodanikuühiskonnaga, kuna kodanikel on tähtis roll – jälgida kriitiliselt Euroopa reformide rakendamist, tagades samal ajal, et ühiskonnas juurduks kindlalt dialoog ja heanaaberlikud suhted Serbia naabritega; tunnustab koostööd, mida tehakse Horvaatia ja Montenegroga, püüdes jagada hiljutisest kogemusest lähtuvaid häid tavasid, et aidata Serbial kiiresti ja sujuvalt ühinemisprotsessis edasi liikuda;

| 12. | kiidab heaks 2013.–2018. aastaks kavandatud kohtusüsteemi reformimise strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise, mis tugineb sellistele põhimõtetele nagu sõltumatus, erapooletus, pädevus, kvaliteet ning vabadus poliitilisest sekkumisest; ergutab ametivõime tõhustama kõnealust reformi kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega, eeskätt seoses parlamendi rolliga kohtunike ametisse nimetamisel ja seoses prokuratuuri sõltumatusega, ning eesmärgiga vaadata läbi 23. peatükk, millega tehti algust 25. septembril 2013. aastal; rõhutab, kui oluline on tugevdada kõrgema kohtunõukogu ja riikliku prokuratuurinõukogu sõltumatust ja vähendada kuhjunud kohtuasjade arvu, mis on kogu reformiprotsessi eduka läbiviimise eeltingimus; palub ametivõimudel anda kohtuakadeemiale kõik vajalikud ressursid, mis peaks aitama tagada pädevuspõhist värbamist; rõhutab, et keeruliste finantsjuhtumite ja majanduskuritegudega tegelemiseks on vaja kohtunike ja prokuröride järjepidevat koolitamist; nõuab tungivalt, et vastutavad ametivõimud tagaksid kohtunike ja prokuröride läbipaistva ja pädevuspõhise ametisse nimetamise ning usaldusväärsed tulemused kohtuametnike suhtes kohaldatud distsiplinaarmenetluste puhul; rõhutab lisaks vajadust tagada õigeaegne õigusemõistmine ning kohtupraktika ühtlustamine, kõikide kohtulahendite avaldamine ja lihtne kättesaadavus kohe pärast vastuvõtmist ning kohtuasjade juhuslik määramine kõikides kohtutes; tunneb muret õiguskindluse puudumise pärast, mis on tingitud sellest, et mitmed kohtunikud on oma ametis kohusetäitjana; kordab tõsiasja, et Serbia suudab täita ELi liikmesuse kriteeriumeid ainult siis, kui tal on tugev ja sõltumatu kohtusüsteem; |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks 2013.–2018. aastaks kavandatud kohtusüsteemi reformimise strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise, mis tugineb sellistele põhimõtetele nagu sõltumatus, erapooletus, pädevus, kvaliteet ning vabadus poliitilisest sekkumisest; ergutab ametivõime tõhustama kõnealust reformi kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega, eeskätt seoses parlamendi rolliga kohtunike ametisse nimetamisel ja seoses prokuratuuri sõltumatusega, ning eesmärgiga vaadata läbi 23. peatükk, millega tehti algust 25. septembril 2013. aastal; rõhutab, kui oluline on tugevdada kõrgema kohtunõukogu ja riikliku prokuratuurinõukogu sõltumatust ja vähendada kuhjunud kohtuasjade arvu, mis on kogu reformiprotsessi eduka läbiviimise eeltingimus; palub ametivõimudel anda kohtuakadeemiale kõik vajalikud ressursid, mis peaks aitama tagada pädevuspõhist värbamist; rõhutab, et keeruliste finantsjuhtumite ja majanduskuritegudega tegelemiseks on vaja kohtunike ja prokuröride järjepidevat koolitamist; nõuab tungivalt, et vastutavad ametivõimud tagaksid kohtunike ja prokuröride läbipaistva ja pädevuspõhise ametisse nimetamise ning usaldusväärsed tulemused kohtuametnike suhtes kohaldatud distsiplinaarmenetluste puhul; rõhutab lisaks vajadust tagada õigeaegne õigusemõistmine ning kohtupraktika ühtlustamine, kõikide kohtulahendite avaldamine ja lihtne kättesaadavus kohe pärast vastuvõtmist ning kohtuasjade juhuslik määramine kõikides kohtutes; tunneb muret õiguskindluse puudumise pärast, mis on tingitud sellest, et mitmed kohtunikud on oma ametis kohusetäitjana; kordab tõsiasja, et Serbia suudab täita ELi liikmesuse kriteeriumeid ainult siis, kui tal on tugev ja sõltumatu kohtusüsteem;

| 13. | soovitab muuta vara tagastamist käsitlevat seadust ning kõrvaldada seeläbi mitterahalise hüvitamise valdkonnas kõik menetluslikud ja õiguslikud takistused; palub Serbia valitsusel rakendada rehabiliteerimist käsitlevat seadust täiel määral ja mittediskrimineerival viisil; märgib, et seda tuleks kohaldada kooskõlas kriminaalõiguse aluspõhimõtetega, nagu süütuse presumptsioon; |
| --- | --- |

13.

soovitab muuta vara tagastamist käsitlevat seadust ning kõrvaldada seeläbi mitterahalise hüvitamise valdkonnas kõik menetluslikud ja õiguslikud takistused; palub Serbia valitsusel rakendada rehabiliteerimist käsitlevat seadust täiel määral ja mittediskrimineerival viisil; märgib, et seda tuleks kohaldada kooskõlas kriminaalõiguse aluspõhimõtetega, nagu süütuse presumptsioon;

| 14. | väljendab heameelt ajavahemikuks 2013–2018 kavandatud riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise üle ning rõhutab, et selle asjakohaseks rakendamiseks tuleb teha pidevat tööd ELi tingimuslikkuse raames, ilma milleta ühinemine ei õnnestu; rõhutab, kui oluline on strateegia nõuetekohaseks rakendamiseks piisav rahastamine; rõhutab, kui hädavajalik on poliitiline tahe usaldusväärsete tulemuste saavutamiseks kõrgetasemelisi korruptsioonijuhtumeid käsitlevate juurdluste ja kohtuotsuste puhul, sealhulgas korruptsioonivastase nõukogu poolt esitatud 24 erastamisjuhtumi lahendamisel; tunnustab sellega seoses korruptsioonivastase võitluse esimesi tulemusi ja lõplikke kohtuotsuseid; rõhutab samas, et on vaja suurendada institutsioonilist võimekust, tugevdada õigusriigi põhimõtet ja ametitevahelist koostööd, eriti kohtuasutustes ja prokuratuuris, et lahendada süsteemse korruptsiooni ja finantsuurimiste keerukaid juhtumeid; on seisukohal, et korruptsioonivastase agentuuri õiguslikku pädevust ja ressursse tuleb suurendada; rõhutab, et kõikide erakondade rahastamine peab olema läbipaistev ja kooskõlas ELi normidega; palub ametivõimudel võtta korruptsioonivastase strateegia vajaliku osana vastu rikkumisest teatajaid käsitlev seadus ning tagada selle viivitamatu ja sujuv rakendamine; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt ajavahemikuks 2013–2018 kavandatud riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise üle ning rõhutab, et selle asjakohaseks rakendamiseks tuleb teha pidevat tööd ELi tingimuslikkuse raames, ilma milleta ühinemine ei õnnestu; rõhutab, kui oluline on strateegia nõuetekohaseks rakendamiseks piisav rahastamine; rõhutab, kui hädavajalik on poliitiline tahe usaldusväärsete tulemuste saavutamiseks kõrgetasemelisi korruptsioonijuhtumeid käsitlevate juurdluste ja kohtuotsuste puhul, sealhulgas korruptsioonivastase nõukogu poolt esitatud 24 erastamisjuhtumi lahendamisel; tunnustab sellega seoses korruptsioonivastase võitluse esimesi tulemusi ja lõplikke kohtuotsuseid; rõhutab samas, et on vaja suurendada institutsioonilist võimekust, tugevdada õigusriigi põhimõtet ja ametitevahelist koostööd, eriti kohtuasutustes ja prokuratuuris, et lahendada süsteemse korruptsiooni ja finantsuurimiste keerukaid juhtumeid; on seisukohal, et korruptsioonivastase agentuuri õiguslikku pädevust ja ressursse tuleb suurendada; rõhutab, et kõikide erakondade rahastamine peab olema läbipaistev ja kooskõlas ELi normidega; palub ametivõimudel võtta korruptsioonivastase strateegia vajaliku osana vastu rikkumisest teatajaid käsitlev seadus ning tagada selle viivitamatu ja sujuv rakendamine;

| 15. | märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on piirkonnas laialt levinud ning see takistab ka Serbia demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; on seisukohal, et nende probleemide tõhusamaks lahendamiseks on hädasti vaja piirkondlikku strateegiat ja tõhustatud koostööd kõikide piirkonna riikide vahel; |
| --- | --- |

15.

märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on piirkonnas laialt levinud ning see takistab ka Serbia demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; on seisukohal, et nende probleemide tõhusamaks lahendamiseks on hädasti vaja piirkondlikku strateegiat ja tõhustatud koostööd kõikide piirkonna riikide vahel;

| 16. | tunnustab naiste osatähtsust Serbia ühiskonna muutmisel; märgib, et naiste esindatus parlamendis suurenes pärast 2012. aasta valimisi; julgustab Serbia ametivõime tegema täiendavaid jõupingutusi võrdse esindatuse tagamiseks; toonitab, et tööturul ja muudes ühiskonnavaldkondades esineb endiselt naiste diskrimineerimist ja nad ei ole riigi poliitilises elus (sh valitsuses) veel täielikult esindatud; rõhutab asjaolu, et mittediskrimineerimist ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine ning haldussuutlikkuse edasine suurendamine on jätkuvalt suur probleem, ning nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud suurendaksid jõupingutusi selle lahendamiseks; |
| --- | --- |

16.

tunnustab naiste osatähtsust Serbia ühiskonna muutmisel; märgib, et naiste esindatus parlamendis suurenes pärast 2012. aasta valimisi; julgustab Serbia ametivõime tegema täiendavaid jõupingutusi võrdse esindatuse tagamiseks; toonitab, et tööturul ja muudes ühiskonnavaldkondades esineb endiselt naiste diskrimineerimist ja nad ei ole riigi poliitilises elus (sh valitsuses) veel täielikult esindatud; rõhutab asjaolu, et mittediskrimineerimist ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate kehtivate õigusaktide tõhus rakendamine ning haldussuutlikkuse edasine suurendamine on jätkuvalt suur probleem, ning nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud suurendaksid jõupingutusi selle lahendamiseks;

| 17. | palub ametivõimudel tagada tunnistajakaitse programmi usaldusväärsus ja professionaalsus, samuti anda selle tarbeks piisavad vahendid, et kohtusüsteem saaks tõhusalt jätkata oma menetlusi sõjakuritegude ja organiseeritud kuritegevuse kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et mitu endist politseinikku otsustasid tunnistajakaitseprogrammist vabatahtlikult loobuda, kuna selles esineb märkimisväärseid puudusi; |
| --- | --- |

17.

palub ametivõimudel tagada tunnistajakaitse programmi usaldusväärsus ja professionaalsus, samuti anda selle tarbeks piisavad vahendid, et kohtusüsteem saaks tõhusalt jätkata oma menetlusi sõjakuritegude ja organiseeritud kuritegevuse kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et mitu endist politseinikku otsustasid tunnistajakaitseprogrammist vabatahtlikult loobuda, kuna selles esineb märkimisväärseid puudusi;

| 18. | rõhutab tungivalt oma muret konstitutsioonikohtu otsuse pärast, millega tühistati Vojvodina autonoomse piirkonna 22 tagatud pädevust ning tekitati arvukalt lahendamata küsimusi, mis vajavad käsitlemist; nõuab sellega seoses, et austataks õigusriigi ja subsidiaarsuse põhimõtteid; tuletab pooltele veel kord meelde, et vastavalt põhiseadusele oleks autonoomse piirkonna rahastamist käsitlev seadus tulnud võtta vastu 2008. aasta lõpuks; julgustab seepärast valitsust seda viivitamata parlamendile esitama, kuna see on hädavajalik demokraatia ja õigusriigi toimimiseks Serbias; |
| --- | --- |

18.

rõhutab tungivalt oma muret konstitutsioonikohtu otsuse pärast, millega tühistati Vojvodina autonoomse piirkonna 22 tagatud pädevust ning tekitati arvukalt lahendamata küsimusi, mis vajavad käsitlemist; nõuab sellega seoses, et austataks õigusriigi ja subsidiaarsuse põhimõtteid; tuletab pooltele veel kord meelde, et vastavalt põhiseadusele oleks autonoomse piirkonna rahastamist käsitlev seadus tulnud võtta vastu 2008. aasta lõpuks; julgustab seepärast valitsust seda viivitamata parlamendile esitama, kuna see on hädavajalik demokraatia ja õigusriigi toimimiseks Serbias;

| 19. | toonitab, kui oluline on konstruktiivne sotsiaalne dialoog Serbia majandusarengu jaoks; nõuab tungivalt, et valitsus edendaks tõeliselt sõltumatute ühingute ja tööandjate organisatsioonide suutlikkuse suurendamist ja looks raamistiku ja poliitilise ruumi sotsiaalseks dialoogiks ja kollektiivlepinguteks; |
| --- | --- |

19.

toonitab, kui oluline on konstruktiivne sotsiaalne dialoog Serbia majandusarengu jaoks; nõuab tungivalt, et valitsus edendaks tõeliselt sõltumatute ühingute ja tööandjate organisatsioonide suutlikkuse suurendamist ja looks raamistiku ja poliitilise ruumi sotsiaalseks dialoogiks ja kollektiivlepinguteks;

| 20. | rõhutab, kui oluline on inimõiguste, põhivabaduste ning igasuguse diskrimineerimise vastasuse põhimõtte edendamine ja kaitsmine kõigil tasanditel; kiidab heaks diskrimineerimisvastase strateegia vastuvõtmise ning rõhutab, et kõige olulisem on strateegia rakendamine; tunneb heameelt seni tehtud edusammude üle, kuid on jätkuvalt murelik riigis esineva diskrimineerimise taseme pärast, ning nõuab kõikide, nii rahvuse, etnilise kuuluvuse, soo kui ka seksuaalse sättumusega seotud vähemuste austamist ning nende sotsiaal-majanduslike ja kultuuriliste õiguste tagamist; osutab tõsiasjale, et erilist tähelepanu tuleks pöörata diskrimineerimise ja diskrimineerivate tavade ees kaitsetumatele rühmadele, nagu romad, naised, puudega inimesed ja lapsed; palub Serbia romade strateegia nõuetekohast rakendamist; nõuab naiste õiguste paremat kaitsmist ja soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ning rõhutab, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon nr 1352 tuleb täielikult rakendada ja riiklik poliitika peab sisaldama soolist perspektiivi kõikides valdkondades, kus see on asjakohane; mõistab teravalt hukka ametivõimude otsuse keelata ära Belgradi geiparaadi korraldamine 2013. aasta septembris, nagu ka varasemal kahel aastal, ning nõuab lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste inimõiguste poliitilist toetamist kõrgeimal poliitilisel tasandil; nõuab, et avaliku kogunemise õigus tagataks kõikidele kodanikele ja vähemustele, kaasa arvatud LGBTI-vähemusele; kutsub Serbia ametiasutusi üles töötama LGBTI-inimeste paremaks kaasamiseks välja ennetava käsituse; nõuab tungivalt, et valitsus tõhustaks aastaringselt jõupingutusi eesmärgiga võidelda vägivaldsete rühmadega, kes püüdsid häirida ja rünnata laiaulatuslikult LGBTI-kogukonna rahumeelset meeleavaldust, ning takistada neid rühmi õõnestamast õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste teostamist Serbias; lisaks palub Serbia ametivõimudel tegeleda pikaajalise strateegia raames huligaansuse ja seadusetuse kordumise vältimiseks 1990. aastate vägivalla traumaatiliste tagajärgede probleemiga; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, kui oluline on inimõiguste, põhivabaduste ning igasuguse diskrimineerimise vastasuse põhimõtte edendamine ja kaitsmine kõigil tasanditel; kiidab heaks diskrimineerimisvastase strateegia vastuvõtmise ning rõhutab, et kõige olulisem on strateegia rakendamine; tunneb heameelt seni tehtud edusammude üle, kuid on jätkuvalt murelik riigis esineva diskrimineerimise taseme pärast, ning nõuab kõikide, nii rahvuse, etnilise kuuluvuse, soo kui ka seksuaalse sättumusega seotud vähemuste austamist ning nende sotsiaal-majanduslike ja kultuuriliste õiguste tagamist; osutab tõsiasjale, et erilist tähelepanu tuleks pöörata diskrimineerimise ja diskrimineerivate tavade ees kaitsetumatele rühmadele, nagu romad, naised, puudega inimesed ja lapsed; palub Serbia romade strateegia nõuetekohast rakendamist; nõuab naiste õiguste paremat kaitsmist ja soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ning rõhutab, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon nr 1352 tuleb täielikult rakendada ja riiklik poliitika peab sisaldama soolist perspektiivi kõikides valdkondades, kus see on asjakohane; mõistab teravalt hukka ametivõimude otsuse keelata ära Belgradi geiparaadi korraldamine 2013. aasta septembris, nagu ka varasemal kahel aastal, ning nõuab lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste inimõiguste poliitilist toetamist kõrgeimal poliitilisel tasandil; nõuab, et avaliku kogunemise õigus tagataks kõikidele kodanikele ja vähemustele, kaasa arvatud LGBTI-vähemusele; kutsub Serbia ametiasutusi üles töötama LGBTI-inimeste paremaks kaasamiseks välja ennetava käsituse; nõuab tungivalt, et valitsus tõhustaks aastaringselt jõupingutusi eesmärgiga võidelda vägivaldsete rühmadega, kes püüdsid häirida ja rünnata laiaulatuslikult LGBTI-kogukonna rahumeelset meeleavaldust, ning takistada neid rühmi õõnestamast õigusriigi põhimõtet ja inimõiguste teostamist Serbias; lisaks palub Serbia ametivõimudel tegeleda pikaajalise strateegia raames huligaansuse ja seadusetuse kordumise vältimiseks 1990. aastate vägivalla traumaatiliste tagajärgede probleemiga;

| 21. | rõhutab aktiivsete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset rolli demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja kindlustamisel riigis; tunnustab kodanikuühiskonna organisatsioonide ja naiste organisatsioonide tehtud olulist tööd homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste edendamisel, naistevastase vägivalla kaotamisel ja naiste osaluse suurendamisel poliitikas, jõupingutusi rahu loomise nimel ning kodanikuühiskonna kui järelevalvaja rolli tugevdamisel; toonitab, kui oluline on dialoog kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning rõhutab kodanikuühiskonna osalejate tähtsat rolli tõhustatud piirkondlikule koostöö edendamisel sotsiaalsetes ja poliitilistes küsimustes; peab kiiduväärseks valitsuse paranenud koostööd VVOdega, kuid nõuab nendega ulatuslikumat konsulteerimist poliitika kujundamisel, sealhulgas eri valdkondade poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel ning ametivõimude tegevuse järelevalvel; |
| --- | --- |

21.

rõhutab aktiivsete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset rolli demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja kindlustamisel riigis; tunnustab kodanikuühiskonna organisatsioonide ja naiste organisatsioonide tehtud olulist tööd homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste edendamisel, naistevastase vägivalla kaotamisel ja naiste osaluse suurendamisel poliitikas, jõupingutusi rahu loomise nimel ning kodanikuühiskonna kui järelevalvaja rolli tugevdamisel; toonitab, kui oluline on dialoog kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning rõhutab kodanikuühiskonna osalejate tähtsat rolli tõhustatud piirkondlikule koostöö edendamisel sotsiaalsetes ja poliitilistes küsimustes; peab kiiduväärseks valitsuse paranenud koostööd VVOdega, kuid nõuab nendega ulatuslikumat konsulteerimist poliitika kujundamisel, sealhulgas eri valdkondade poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel ning ametivõimude tegevuse järelevalvel;

| 22. | nõuab tõsisemat poliitilist pühendumist avaliku halduse reformile ja jõupingutusi luua pädevuspõhine süsteem, eeskätt sellega, et tagatakse õigusraamistiku väljakujundamine ja täielik kooskõla rahvusvaheliste normidega; peab kahetsusväärseks, et riigiametnikke käsitlevat seadust ei kohaldata kohalike võimude suhtes; |
| --- | --- |

22.

nõuab tõsisemat poliitilist pühendumist avaliku halduse reformile ja jõupingutusi luua pädevuspõhine süsteem, eeskätt sellega, et tagatakse õigusraamistiku väljakujundamine ja täielik kooskõla rahvusvaheliste normidega; peab kahetsusväärseks, et riigiametnikke käsitlevat seadust ei kohaldata kohalike võimude suhtes;

| 23. | rõhutab tõsiasja, et Serbia on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised tööõiguse konventsioonid ja muudetud Euroopa sotsiaalharta; juhib tähelepanu asjaolule, et töö- ja ametiühinguõigused on põhiseaduslikele tagatistele vaatamata endiselt piiratud, ning kutsub Serbiat üles nimetatud õigusi veelgi suurendama; peab murettekitavaks, et sotsiaaldialoog on endiselt nõrk ja sotsiaalpartneritega konsulteeritakse ebakorrapäraselt; nõuab, et astutaks täiendavaid samme majandus- ja sotsiaalnõukogu tugevdamiseks, et see suudaks olla sotsiaaldialoogi tugevdamisel aktiivne ja anda õigusloomes aktiivsemalt nõu; |
| --- | --- |

23.

rõhutab tõsiasja, et Serbia on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised tööõiguse konventsioonid ja muudetud Euroopa sotsiaalharta; juhib tähelepanu asjaolule, et töö- ja ametiühinguõigused on põhiseaduslikele tagatistele vaatamata endiselt piiratud, ning kutsub Serbiat üles nimetatud õigusi veelgi suurendama; peab murettekitavaks, et sotsiaaldialoog on endiselt nõrk ja sotsiaalpartneritega konsulteeritakse ebakorrapäraselt; nõuab, et astutaks täiendavaid samme majandus- ja sotsiaalnõukogu tugevdamiseks, et see suudaks olla sotsiaaldialoogi tugevdamisel aktiivne ja anda õigusloomes aktiivsemalt nõu;

| 24. | rõhutab vajadust tagada meediavabadus ning kiidab sellega seoses heaks laimu dekriminaliseerimise; juhib tähelepanu vajadusele säilitada tugev ja sõltumatu avalik-õiguslik ringhääling ning tagada selle stabiilne ja jätkusuutlik rahastamine, samuti kindlustada massiteabevahendite omandisuhete täielik läbipaistvus; julgustab kiiresti rakendama meediastrateegiat ning sellega seotud seaduseelnõusid, sealhulgas interneti laialdase kättesaadavuse varajast tagamist; on äärmiselt mures ajakirjanike jätkuva ähvardamise pärast ning kordab oma üleskutset ametivõimudele viia lõpule tapetud ajakirjanikega seotud pooleliolevad uurimised; on seisukohal, et tuleks astuda täiendavaid samme, millega tagada ajakirjanikele tõhusaks ja enesetsensuurivabaks töötegemiseks turvalised tingimused; juhib eelkõige tähelepanu ohule, mida tekitab avaliku sektori vahendite väärkasutamine reklaamiks eesmärgiga rakendada meediakanalite suhtes poliitilist mõjuvõimu; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust tagada meediavabadus ning kiidab sellega seoses heaks laimu dekriminaliseerimise; juhib tähelepanu vajadusele säilitada tugev ja sõltumatu avalik-õiguslik ringhääling ning tagada selle stabiilne ja jätkusuutlik rahastamine, samuti kindlustada massiteabevahendite omandisuhete täielik läbipaistvus; julgustab kiiresti rakendama meediastrateegiat ning sellega seotud seaduseelnõusid, sealhulgas interneti laialdase kättesaadavuse varajast tagamist; on äärmiselt mures ajakirjanike jätkuva ähvardamise pärast ning kordab oma üleskutset ametivõimudele viia lõpule tapetud ajakirjanikega seotud pooleliolevad uurimised; on seisukohal, et tuleks astuda täiendavaid samme, millega tagada ajakirjanikele tõhusaks ja enesetsensuurivabaks töötegemiseks turvalised tingimused; juhib eelkõige tähelepanu ohule, mida tekitab avaliku sektori vahendite väärkasutamine reklaamiks eesmärgiga rakendada meediakanalite suhtes poliitilist mõjuvõimu;

| 25. | kutsub Serbia valitsust üles tegema suuremat koostööd Euroopa institutsioonidega, et tagada parem juurdepääs Euroopa vahenditele, mis on tehtud kättesaadavaks kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et toetada nende kui Serbia Euroopaga integreerumise protsessi põhiosaliste tööd; |
| --- | --- |

25.

kutsub Serbia valitsust üles tegema suuremat koostööd Euroopa institutsioonidega, et tagada parem juurdepääs Euroopa vahenditele, mis on tehtud kättesaadavaks kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et toetada nende kui Serbia Euroopaga integreerumise protsessi põhiosaliste tööd;

| 26. | rõhutab, et on vaja tõhustada jõupingutusi võitluseks inimkaubandusega, ning soovitab määrata kindlaks ametnike ja teenusepakkujate roll ohvrite tuvastamisel ja nendest teatamisel asjaomastele teenistustele; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et on vaja tõhustada jõupingutusi võitluseks inimkaubandusega, ning soovitab määrata kindlaks ametnike ja teenusepakkujate roll ohvrite tuvastamisel ja nendest teatamisel asjaomastele teenistustele;

| 27. | kordab oma üleskutset ametivõimudele püüda jätkuvalt selle poole, et likvideerida endise kommunistliku salateenistuse pärand – see oleks üks samm Serbia demokratiseerimise suunas; kutsub Serbiat üles tegelema intensiivsemalt õigusjärgluse küsimustega ja täitma vara jagamisega seotud kohustusi, samuti rakendama lepingut endise Jugoslaavia arhiivi jagamise kohta; kordab sellega seoses, et on ülimalt oluline täielik juurdepääs kõikidele arhiivimaterjalidele, eeskätt endise Jugoslaavia salateenistuse materjalidele; soovitab ametivõimudel muuta kättesaadavamaks Jugoslaavia endiste vabariikidega seotud arhiivid ja taotluse korral tagastada need asjaomastele valitsustele; |
| --- | --- |

27.

kordab oma üleskutset ametivõimudele püüda jätkuvalt selle poole, et likvideerida endise kommunistliku salateenistuse pärand – see oleks üks samm Serbia demokratiseerimise suunas; kutsub Serbiat üles tegelema intensiivsemalt õigusjärgluse küsimustega ja täitma vara jagamisega seotud kohustusi, samuti rakendama lepingut endise Jugoslaavia arhiivi jagamise kohta; kordab sellega seoses, et on ülimalt oluline täielik juurdepääs kõikidele arhiivimaterjalidele, eeskätt endise Jugoslaavia salateenistuse materjalidele; soovitab ametivõimudel muuta kättesaadavamaks Jugoslaavia endiste vabariikidega seotud arhiivid ja taotluse korral tagastada need asjaomastele valitsustele;

| 28. | palub, et jõupingutustes tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja tagada Serbia Euroopaga integreerumise protsessi raames püsiv rahu võimaldaks Serbia valitsus uurida endisi diktaatorlikke režiime, et rehabiliteerida nii poliitiliselt kui ka õiguslikult nende tõttu kannatanud varasemad ohvrid ja nende perekonnad ning korvata nende kannatused; |
| --- | --- |

28.

palub, et jõupingutustes tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja tagada Serbia Euroopaga integreerumise protsessi raames püsiv rahu võimaldaks Serbia valitsus uurida endisi diktaatorlikke režiime, et rehabiliteerida nii poliitiliselt kui ka õiguslikult nende tõttu kannatanud varasemad ohvrid ja nende perekonnad ning korvata nende kannatused;

| 29. | nõuab, et kogu riigis rakendataks tõhusalt, võrdselt, mittediskrimineerivalt ja proportsionaalselt õigusaktid ning kahe- ja mitmepoolsed lepingud, mis käsitlevad rahvusvähemusi (6); palub ametivõimudel edendada sallivuse ja võrdse kohtlemise õhkkonda ilma rahvusvähemusi diskrimineerimata, sh võimaldada neile juurdepääs emakeelsele haridusele ning keelte kasutamine kohalikes ja piirkondlikes haldusasutustes; nõuab, et liigutaks edasi selles suunas, et kaotada kehtivates seadustes ja tavades diskrimineerimine, mis puudutab vara omamise piiranguid rahvusvähemustesse kuuluvatele isikutele; rõhutab, kui olulised on rahvusvähemuste nõukogud, nende roll rahvusvähemuste integreerimisel, samuti rahvusvähemuste individuaalsete ja kollektiivsete õiguste rakendamisel, ja palub, et ametivõimud tagaksid nende tööks katkematud ja piisavad rahalised vahendid; kutsub ametivõime üles tagama vastavalt sõltumatute asutuste esitatud soovitustele sujuv valimisprotsess 2014. aastal toimuvatel rahvusvähemuste nõukogude valimistel; väljendab muret selle pärast, et programmide edastamine rahvusvähemuste keeltes võidakse väljakuulutatud meedia erastamise tõttu lõpetada; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et kogu riigis rakendataks tõhusalt, võrdselt, mittediskrimineerivalt ja proportsionaalselt õigusaktid ning kahe- ja mitmepoolsed lepingud, mis käsitlevad rahvusvähemusi (6); palub ametivõimudel edendada sallivuse ja võrdse kohtlemise õhkkonda ilma rahvusvähemusi diskrimineerimata, sh võimaldada neile juurdepääs emakeelsele haridusele ning keelte kasutamine kohalikes ja piirkondlikes haldusasutustes; nõuab, et liigutaks edasi selles suunas, et kaotada kehtivates seadustes ja tavades diskrimineerimine, mis puudutab vara omamise piiranguid rahvusvähemustesse kuuluvatele isikutele; rõhutab, kui olulised on rahvusvähemuste nõukogud, nende roll rahvusvähemuste integreerimisel, samuti rahvusvähemuste individuaalsete ja kollektiivsete õiguste rakendamisel, ja palub, et ametivõimud tagaksid nende tööks katkematud ja piisavad rahalised vahendid; kutsub ametivõime üles tagama vastavalt sõltumatute asutuste esitatud soovitustele sujuv valimisprotsess 2014. aastal toimuvatel rahvusvähemuste nõukogude valimistel; väljendab muret selle pärast, et programmide edastamine rahvusvähemuste keeltes võidakse väljakuulutatud meedia erastamise tõttu lõpetada;

| 30. | rõhutab, et on vaja jõulisemalt tegeleda roma naiste ja meeste olukorraga, kes elavad siiani rasketes tingimustes, keda saadetakse sunniviisiliselt välja ja diskrimineeritakse tööturul; palub Serbia ametivõimudel tagada eluaseme ja tervishoiuteenuste kättesaadavus; rõhutab vajadust ühtlustada diskrimineerimise vastased õigusaktid täielikult ELi poliitikaga ning rakendada romade kaasamise suhtes terviklikku käsitlusviisi; märgib lisaks, et kaasamismeetmeid tuleb tõhusalt jälgida, et vähendada õigusaktide ja nende rakendamise vahelist lõhet; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et on vaja jõulisemalt tegeleda roma naiste ja meeste olukorraga, kes elavad siiani rasketes tingimustes, keda saadetakse sunniviisiliselt välja ja diskrimineeritakse tööturul; palub Serbia ametivõimudel tagada eluaseme ja tervishoiuteenuste kättesaadavus; rõhutab vajadust ühtlustada diskrimineerimise vastased õigusaktid täielikult ELi poliitikaga ning rakendada romade kaasamise suhtes terviklikku käsitlusviisi; märgib lisaks, et kaasamismeetmeid tuleb tõhusalt jälgida, et vähendada õigusaktide ja nende rakendamise vahelist lõhet;

| 31. | võtab teadmiseks karistusseadustiku uuendamiseks tehtud töö; märgib, et pärast muudatuste vastuvõtmist püsib erasektoris endiselt õiguskindlusetus; väljendab muret uue artikli 234 sätete pärast võimu kuritarvitamise kohta, mis jätab siiski ruumi meelevaldseteks tõlgendusteks, ning nõuab, et praegustest alusetutest süüdistustest, mis on esitatud erasektoris artikli 359 alusel, loobutaks viivitamata, et taastada õigusriigi põhimõtted ning luua Serbia äriringkondade jaoks õiguskindlus; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks karistusseadustiku uuendamiseks tehtud töö; märgib, et pärast muudatuste vastuvõtmist püsib erasektoris endiselt õiguskindlusetus; väljendab muret uue artikli 234 sätete pärast võimu kuritarvitamise kohta, mis jätab siiski ruumi meelevaldseteks tõlgendusteks, ning nõuab, et praegustest alusetutest süüdistustest, mis on esitatud erasektoris artikli 359 alusel, loobutaks viivitamata, et taastada õigusriigi põhimõtted ning luua Serbia äriringkondade jaoks õiguskindlus;

| 32. | rõhutab, et riigiasutused peavad toimima läbipaistval ja vastutustundlikul viisil; kiidab heaks sõltumatute reguleerivate asutuste, nagu ombudsmani, riikliku tähtsusega teabe eest vastutava voliniku ja muude organite töö ning tunnustab nende panust õigusraamistiku ning riigiasutuste usaldusväärsuse parandamisse; nõuab tungivalt, et ametivõimud järgiksid süsteemselt oma soovitusi ja tähelepanekuid; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et riigiasutused peavad toimima läbipaistval ja vastutustundlikul viisil; kiidab heaks sõltumatute reguleerivate asutuste, nagu ombudsmani, riikliku tähtsusega teabe eest vastutava voliniku ja muude organite töö ning tunnustab nende panust õigusraamistiku ning riigiasutuste usaldusväärsuse parandamisse; nõuab tungivalt, et ametivõimud järgiksid süsteemselt oma soovitusi ja tähelepanekuid;

| 33. | juhib tähelepanu detsentraliseerimisprotsessi eelistele ning kutsub üles suurendama kohalike ametiasutuste pädevust; peab kahetsusväärseks, et riigi haldusalase detsentraliseerimise nõukogu ei ole jätkuvalt aktiivne; on ikka veel väga murelik Vojvodina staatuse õiguskindluse puudumise pärast ning Vojvodina omavahendeid käsitleva seaduse vastuvõtmisega viivitamise pärast; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu detsentraliseerimisprotsessi eelistele ning kutsub üles suurendama kohalike ametiasutuste pädevust; peab kahetsusväärseks, et riigi haldusalase detsentraliseerimise nõukogu ei ole jätkuvalt aktiivne; on ikka veel väga murelik Vojvodina staatuse õiguskindluse puudumise pärast ning Vojvodina omavahendeid käsitleva seaduse vastuvõtmisega viivitamise pärast;

| 34. | peab kiiduväärseks ametivõimude võetud meetmeid sotsiaal-majandusliku olukorra parandamiseks Preševo orus ja Sandžakis, kuid toonitab, et tuleb veelgi rohkem pingutada, sest tegemist on endiselt vähearenenud piirkondadega, kus valitseb endiselt suur tööpuudus; juhib tähelepanu tõsiasjale, et etniliste albaanlaste ja bosnialaste vähemused on jätkuvalt kohalikul haldustasandil alaesindatud; palub nõukogul ja komisjonil selliseid arengustrateegiaid jõuliselt toetada; |
| --- | --- |

34.

peab kiiduväärseks ametivõimude võetud meetmeid sotsiaal-majandusliku olukorra parandamiseks Preševo orus ja Sandžakis, kuid toonitab, et tuleb veelgi rohkem pingutada, sest tegemist on endiselt vähearenenud piirkondadega, kus valitseb endiselt suur tööpuudus; juhib tähelepanu tõsiasjale, et etniliste albaanlaste ja bosnialaste vähemused on jätkuvalt kohalikul haldustasandil alaesindatud; palub nõukogul ja komisjonil selliseid arengustrateegiaid jõuliselt toetada;

| 35. | kinnitab veel kord, et toetab algatust REKOM, ja julgustab jõuliselt endise Jugoslaavia riike looma valitsustevahelise komisjoni, mille ülesanne on teha kindlaks faktid ajavahemikul 1991–2001 toimunud sõdades ohvriks langenud ja kaduma läinud inimeste kohta; |
| --- | --- |

35.

kinnitab veel kord, et toetab algatust REKOM, ja julgustab jõuliselt endise Jugoslaavia riike looma valitsustevahelise komisjoni, mille ülesanne on teha kindlaks faktid ajavahemikul 1991–2001 toimunud sõdades ohvriks langenud ja kaduma läinud inimeste kohta;

| 36. | tervitab Serbia koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, mille tagajärjel on kõik sõjakuritegudes kahtlustatavad antud kohtulikuks arutamiseks üle Haagi kriminaalkohtule – see on oluline samm Euroopa integratsiooni suunas; julgustab jätkama koostööd kriminaalkohtuga ja teiste endise Jugoslaavia vabariikidega, et taastada õiglus ohvrite ja nende perekondade suhtes; |
| --- | --- |

36.

tervitab Serbia koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, mille tagajärjel on kõik sõjakuritegudes kahtlustatavad antud kohtulikuks arutamiseks üle Haagi kriminaalkohtule – see on oluline samm Euroopa integratsiooni suunas; julgustab jätkama koostööd kriminaalkohtuga ja teiste endise Jugoslaavia vabariikidega, et taastada õiglus ohvrite ja nende perekondade suhtes;

| 37. | palub valitsusel rakendada soovitusi, mis on esitatud OSCE/ODIHRi lõpparuandes 2012. aasta mais toimunud parlamendi, kohalike ja ennetähtaegsete presidendivalimiste kohta, eelkõige neid, mis puudutavad valimisvaidluste lahendamist, valijate registreerimise läbipaistvust ja poliitika rahastamist, samuti tugevdada ja ühtlustada valimiste õiguslikku raamistikku Serbias, sest vastavalt rahvusvahelistele standarditele tuleks valimisseaduse muudatused teha ammu enne valimiste aja määramist; |
| --- | --- |

37.

palub valitsusel rakendada soovitusi, mis on esitatud OSCE/ODIHRi lõpparuandes 2012. aasta mais toimunud parlamendi, kohalike ja ennetähtaegsete presidendivalimiste kohta, eelkõige neid, mis puudutavad valimisvaidluste lahendamist, valijate registreerimise läbipaistvust ja poliitika rahastamist, samuti tugevdada ja ühtlustada valimiste õiguslikku raamistikku Serbias, sest vastavalt rahvusvahelistele standarditele tuleks valimisseaduse muudatused teha ammu enne valimiste aja määramist;

| 38. | väljendab uuesti kindlat toetust viisanõude kaotamisele Lääne-Balkani riikides kui olulisele tegurile kogu piirkonna ELiga ühinemise protsessis, kuid tunneb samas suurt muret alusetult varjupaika taotlevate inimeste kasvava arvu pärast; kutsub sellega seoses liikmesriike üles mitte kuritarvitama 2013. aasta septembris vastu võetud viisavabaduse peatamise mehhanismi, vaid tegelema selle küsimusega, kohaldades selleks asjakohast õigusraamistikku, ning nimetada alusetult varjupaika taotlevate inimeste arvu vähendamiseks tehtavate jõupingutuste põhimeetmena Serbia turvaliseks päritoluriigiks; nõuab samal ajal meetmete võtmist riiklikul tasandil, eriti sotsiaal-majanduslikke meetmeid kaitsetumate ühiskonnarühmade toetuseks ning aktiivseid meetmeid inimkaubandusse kaasatud organiseeritud kuritegevuse võrgustike purustamiseks; |
| --- | --- |

38.

väljendab uuesti kindlat toetust viisanõude kaotamisele Lääne-Balkani riikides kui olulisele tegurile kogu piirkonna ELiga ühinemise protsessis, kuid tunneb samas suurt muret alusetult varjupaika taotlevate inimeste kasvava arvu pärast; kutsub sellega seoses liikmesriike üles mitte kuritarvitama 2013. aasta septembris vastu võetud viisavabaduse peatamise mehhanismi, vaid tegelema selle küsimusega, kohaldades selleks asjakohast õigusraamistikku, ning nimetada alusetult varjupaika taotlevate inimeste arvu vähendamiseks tehtavate jõupingutuste põhimeetmena Serbia turvaliseks päritoluriigiks; nõuab samal ajal meetmete võtmist riiklikul tasandil, eriti sotsiaal-majanduslikke meetmeid kaitsetumate ühiskonnarühmade toetuseks ning aktiivseid meetmeid inimkaubandusse kaasatud organiseeritud kuritegevuse võrgustike purustamiseks;

| 39. | julgustab Serbia ametivõime tugevdama maksude kogumist ja teostama vastutustundlikku eelarvepoliitikat; rõhutab, et laiaulatuslikud struktuurireformid peaksid toetama eelarve tugevdamist, ja seepärast julgustab valitsust viima majanduses läbi ammu vajalikke struktuurireforme (nt planeerimise ja ehitamise seadus), et parandada ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonda, toetada veelgi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete levikut, võidelda suure töötuse ja vaesuse vastu, eriti valdavalt vähemusrahvustega asustatud piirkondades, ning reformida pensionisüsteemi, et see oleks jätkusuutlik; nõuab tungivalt, et ettevõtluses kaotataks viivitamata haldustõkked, ning juhib tähelepanu riiklike äriühingute kiire restruktureerimise olulisusele, et vähendada kadusid ja riigi kohalolekut majanduses; kutsub seepärast Serbia ametivõime üles tõhustama täielikult toimivat turumajandust, looma tugeva maksubaasi ja arendama vaesust käsitlevat strateegiat – need on põhielemendid, mis muudavad Serbia ühinemise ELiga elujõuliseks; nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud konsulteeriksid kodanikuühiskonna ja ettevõtlusringkonnaga ning kaasaksid need uute õigusaktide koostamise töörühmadesse; nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud taastaksid regulatiivse ja õigusreformi kaudu ettevõtjate kindlustunde; märgib, et majanduse struktuurireformide edukas kehtestamine ja elluviimine aitab leevendada suurt rännet; |
| --- | --- |

39.

julgustab Serbia ametivõime tugevdama maksude kogumist ja teostama vastutustundlikku eelarvepoliitikat; rõhutab, et laiaulatuslikud struktuurireformid peaksid toetama eelarve tugevdamist, ja seepärast julgustab valitsust viima majanduses läbi ammu vajalikke struktuurireforme (nt planeerimise ja ehitamise seadus), et parandada ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonda, toetada veelgi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete levikut, võidelda suure töötuse ja vaesuse vastu, eriti valdavalt vähemusrahvustega asustatud piirkondades, ning reformida pensionisüsteemi, et see oleks jätkusuutlik; nõuab tungivalt, et ettevõtluses kaotataks viivitamata haldustõkked, ning juhib tähelepanu riiklike äriühingute kiire restruktureerimise olulisusele, et vähendada kadusid ja riigi kohalolekut majanduses; kutsub seepärast Serbia ametivõime üles tõhustama täielikult toimivat turumajandust, looma tugeva maksubaasi ja arendama vaesust käsitlevat strateegiat – need on põhielemendid, mis muudavad Serbia ühinemise ELiga elujõuliseks; nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud konsulteeriksid kodanikuühiskonna ja ettevõtlusringkonnaga ning kaasaksid need uute õigusaktide koostamise töörühmadesse; nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud taastaksid regulatiivse ja õigusreformi kaudu ettevõtjate kindlustunde; märgib, et majanduse struktuurireformide edukas kehtestamine ja elluviimine aitab leevendada suurt rännet;

| 40. | peab kiiduväärseks varade tagastamise ameti seni tehtud tööd; soovitab mitterahalist hüvitamist igal juhul, kui see osutub vähegi võimalikuks; tunnustab majandusministeeriumi otsust koostada avaliku ja riigivara täielik loetelu ning teha nii lõpp selle ebaseaduslikule omandamisele erahuvidest lähtuvalt; rõhutab, et avaliku sektori ja riigivara põhjalik loetelu on süsteemse korruptsiooni vastase eduka võitluse seisukohalt jätkuvalt ülimalt tähtis, sest tegelikult ja ametlikult registreeritud riigi- ja avaliku sektori vara vahel on suur lõhe; |
| --- | --- |

40.

peab kiiduväärseks varade tagastamise ameti seni tehtud tööd; soovitab mitterahalist hüvitamist igal juhul, kui see osutub vähegi võimalikuks; tunnustab majandusministeeriumi otsust koostada avaliku ja riigivara täielik loetelu ning teha nii lõpp selle ebaseaduslikule omandamisele erahuvidest lähtuvalt; rõhutab, et avaliku sektori ja riigivara põhjalik loetelu on süsteemse korruptsiooni vastase eduka võitluse seisukohalt jätkuvalt ülimalt tähtis, sest tegelikult ja ametlikult registreeritud riigi- ja avaliku sektori vara vahel on suur lõhe;

| 41. | kutsub ametivõime üles tegema kõik selleks, et vähendada majanduspoliitika kahjulikku mõju, nagu vaesus, töötus, sotsiaalne tõrjutus, kuid tegelema ja võitlema ka nende algpõhjustega ning edendama arengut; |
| --- | --- |

41.

kutsub ametivõime üles tegema kõik selleks, et vähendada majanduspoliitika kahjulikku mõju, nagu vaesus, töötus, sotsiaalne tõrjutus, kuid tegelema ja võitlema ka nende algpõhjustega ning edendama arengut;

| 42. | peab kahetsusväärseks edusammude puudumist ja jätkuvaid viivitusi taastuvenergia raamistiku praktilisel rakendamisel; märgib, et Serbia on taastuvate energiaallikate kasutamises teistest kandidaatriikidest maha jäänud, ning väljendab muret asjaolu pärast, et Serbia 2020. aasta taastuvenergia eesmärgid jäävad täitmata; rõhutab, et valitsuse konsultatsioonid peavad olema läbipaistvad, ning peab kahetsusväärseks Serbia ametivõimude suutmatust võtta energiaostulepingute vastuvõtmisel arvesse rahvusvaheliste finantseerimisasutuste seisukohti; |
| --- | --- |

42.

peab kahetsusväärseks edusammude puudumist ja jätkuvaid viivitusi taastuvenergia raamistiku praktilisel rakendamisel; märgib, et Serbia on taastuvate energiaallikate kasutamises teistest kandidaatriikidest maha jäänud, ning väljendab muret asjaolu pärast, et Serbia 2020. aasta taastuvenergia eesmärgid jäävad täitmata; rõhutab, et valitsuse konsultatsioonid peavad olema läbipaistvad, ning peab kahetsusväärseks Serbia ametivõimude suutmatust võtta energiaostulepingute vastuvõtmisel arvesse rahvusvaheliste finantseerimisasutuste seisukohti;

| 43. | peab kahetsusväärseks, et keskkonna ja kliimamuutuse valdkonnas on saavutatud liiga vähe, ning palub, et Serbia ametivõimud võtaksid võimalikult kiiresti vastu üldise kliimastrateegia kooskõlas ELi eesmärkidega; |
| --- | --- |

43.

peab kahetsusväärseks, et keskkonna ja kliimamuutuse valdkonnas on saavutatud liiga vähe, ning palub, et Serbia ametivõimud võtaksid võimalikult kiiresti vastu üldise kliimastrateegia kooskõlas ELi eesmärkidega;

| 44. | rõhutab, et Serbia ja teised selle piirkonna riigid peavad järgmistel aastatel rakendama ELi keskkonnastandardeid ja võtma vastu eesmärgid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, sarnaselt juba vastu võetud taastuvenergia eesmärkidega 2020. aastaks; märgib, et energiaühenduse 2012. aastal vastu võetud energiastrateegias viitab Serbia plaanidele suurendada kivisöest lähtuva energia tootmist suurtes põletuskäitistes, ning toob välja, et see on vastuolus kasvuhoonegaaside heite kavandatud vähendamisega; kutsub sellega seoses Serbia ametivõime üles võtma vastu ELi eesmärkidega kooskõlas oleva energiapoliitika ning eeskätt kasutama ära Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga hiljutist otsust rahastada 75 miljoni euro suurust projekti, mille eesmärk on pakkuda krediidiliine Lääne-Balkani kohalikele pankadele edasilaenamiseks era- ja munitsipaallaenu võtjatele energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimiseks; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et Serbia ja teised selle piirkonna riigid peavad järgmistel aastatel rakendama ELi keskkonnastandardeid ja võtma vastu eesmärgid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, sarnaselt juba vastu võetud taastuvenergia eesmärkidega 2020. aastaks; märgib, et energiaühenduse 2012. aastal vastu võetud energiastrateegias viitab Serbia plaanidele suurendada kivisöest lähtuva energia tootmist suurtes põletuskäitistes, ning toob välja, et see on vastuolus kasvuhoonegaaside heite kavandatud vähendamisega; kutsub sellega seoses Serbia ametivõime üles võtma vastu ELi eesmärkidega kooskõlas oleva energiapoliitika ning eeskätt kasutama ära Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga hiljutist otsust rahastada 75 miljoni euro suurust projekti, mille eesmärk on pakkuda krediidiliine Lääne-Balkani kohalikele pankadele edasilaenamiseks era- ja munitsipaallaenu võtjatele energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimiseks;

| 45. | nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud parandaksid tarbijakaitse poliitikat, eeskätt seoses üldiste toiduohutuse põhimõtetega ning riiklike referentlaborite loomisega; peab kahetsusväärseks, et geneetiliselt muundatud organisme käsitlevat seadust ei ole veel ELi õigusaktidega kooskõlastatud; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud parandaksid tarbijakaitse poliitikat, eeskätt seoses üldiste toiduohutuse põhimõtetega ning riiklike referentlaborite loomisega; peab kahetsusväärseks, et geneetiliselt muundatud organisme käsitlevat seadust ei ole veel ELi õigusaktidega kooskõlastatud;

| 46. | toetab Belgradi linnavalitsuse algatatud kampaaniat Belgradi nimetamiseks 2020. aasta Euroopa kultuuripealinnaks ning avaldab toetust selle kampaaniaga seotud projektidele, mis lähendavad Belgradi ja Serbiat kultuuriliselt ELile, eelkõige seoses erinevate etniliste rühmade kooseksisteerimise, kultuuridevahelise mõistmise ja religioonidevahelise dialoogiga; |
| --- | --- |

46.

toetab Belgradi linnavalitsuse algatatud kampaaniat Belgradi nimetamiseks 2020. aasta Euroopa kultuuripealinnaks ning avaldab toetust selle kampaaniaga seotud projektidele, mis lähendavad Belgradi ja Serbiat kultuuriliselt ELile, eelkõige seoses erinevate etniliste rühmade kooseksisteerimise, kultuuridevahelise mõistmise ja religioonidevahelise dialoogiga;

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 80, 19.3.2008, lk 46.

(2)  A/RES/64/298.

(3)  ELT L 334, 19.12.2007, lk 46.

(4)  ELT L 336, 18.12.2009, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0434.

(6)  Serbia tunnustab järgmisi rahvusvähemusi: albaanlased, bosnialased, bulgaarlased, bunjevcid, horvaadid, tšehhid, sakslased, goranid, ungarlased, makedoonlased, romad, rumeenlased, russiinid, slovakid, ukrainlased, valahhid ja teised.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/127 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/127

---

P7_TA(2014)0040

Kosovo integreerumine Euroopaga

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Kosovo Euroopaga integreerumise kohta (2013/2881(RSP))

(2016/C 482/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järel avaldatud eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide väljavaadete kohta ühineda Euroopa Liiduga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järel avaldatud eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide väljavaadete kohta ühineda Euroopa Liiduga,

| — | võttes arvesse 19. aprillil 2013. aastal peaministrite Ivica Dačići ja Hashim Thaci vahel sõlmitud esimest kokkulepet, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid, ning 22. mail 2013. aastal vastu võetud rakendamise tegevuskava, mis sündis Belgradi ja Priština kõrgetasemeliste kõneluste kümne vooru tulemusena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. aprillil 2013. aastal peaministrite Ivica Dačići ja Hashim Thaci vahel sõlmitud esimest kokkulepet, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid, ning 22. mail 2013. aastal vastu võetud rakendamise tegevuskava, mis sündis Belgradi ja Priština kõrgetasemeliste kõneluste kümne vooru tulemusena,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 22. aprilli 2013. aasta ühisaruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Kosovo edusammude kohta nõukogu 2012. aasta detsembri järeldustes tõstatatud küsimuste lahendamisel seoses võimaliku otsusega alustada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 22. aprilli 2013. aasta ühisaruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Kosovo edusammude kohta nõukogu 2012. aasta detsembri järeldustes tõstatatud küsimuste lahendamisel seoses võimaliku otsusega alustada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimisi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta järeldusi, millega otsustati anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2013. aasta järeldusi, millega otsustati anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teostatavusuuringu kohta (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teostatavusuuringu kohta (COM(2012)0602),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2012. aasta otsust, millega volitati komisjoni alustama Kosovoga läbirääkimisi raamlepingu üle Kosovo osalemiseks liidu programmides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2012. aasta otsust, millega volitati komisjoni alustama Kosovoga läbirääkimisi raamlepingu üle Kosovo osalemiseks liidu programmides,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruandeid ÜRO ajutise haldusmissiooni jätkuva tegevuse kohta Kosovos ja sellega seotud arengute kohta, sealhulgas 29. augustil 2013. aastal avaldatud aruannet, mis hõlmab ajavahemikku 23. aprillist kuni 15. juulini, ning viimast, 28. oktoobril 2013. aastal avaldatud aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruandeid ÜRO ajutise haldusmissiooni jätkuva tegevuse kohta Kosovos ja sellega seotud arengute kohta, sealhulgas 29. augustil 2013. aastal avaldatud aruannet, mis hõlmab ajavahemikku 23. aprillist kuni 15. juulini, ning viimast, 28. oktoobril 2013. aastal avaldatud aruannet,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX Kosovo), mida on muudetud nõukogu 9. juuni 2009. aasta ühismeetmega 2009/445/ÜVJP, nõukogu 8. juuni 2010. aasta otsusega 2010/322/ÜVJP ja nõukogu 5. juuni 2012. aasta otsusega 2012/291/ÜVJP, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX Kosovo), mida on muudetud nõukogu 9. juuni 2009. aasta ühismeetmega 2009/445/ÜVJP, nõukogu 8. juuni 2010. aasta otsusega 2010/322/ÜVJP ja nõukogu 5. juuni 2012. aasta otsusega 2012/291/ÜVJP,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 7. detsembri 2009. aasta, 14. detsembri 2010. aasta ja 5. detsembri 2011. aasta kohtumiste järeldusi, milles vastavalt rõhutati ja kinnitati taas, et ka Kosovo peaks – ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta tema staatuse kohta – saama edaspidi kasutada viisanõude kaotamise võimalust, kui kõik tingimused selleks on täidetud; võttes arvesse viisadialoogi alustamist 2012. aasta jaanuaris, viisanõude kaotamise tegevuskava tutvustamist 2012. aasta juunis ning komisjoni 8. veebruari 2013. aasta esimest aruannet Kosovo edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel (COM(2013)0066 final); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 7. detsembri 2009. aasta, 14. detsembri 2010. aasta ja 5. detsembri 2011. aasta kohtumiste järeldusi, milles vastavalt rõhutati ja kinnitati taas, et ka Kosovo peaks – ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta tema staatuse kohta – saama edaspidi kasutada viisanõude kaotamise võimalust, kui kõik tingimused selleks on täidetud; võttes arvesse viisadialoogi alustamist 2012. aasta jaanuaris, viisanõude kaotamise tegevuskava tutvustamist 2012. aasta juunis ning komisjoni 8. veebruari 2013. aasta esimest aruannet Kosovo edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel (COM(2013)0066 final);

| — | võttes arvesse 30. mail 2012 alustatud struktureeritud dialoogi õigusriigi teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. mail 2012 alustatud struktureeritud dialoogi õigusriigi teemal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et 2012. aasta märtsis loodi Kosovos riiklik Euroopa integratsiooni nõukogu, mis tegutseb presidendi kantselei alluvuses kõrgetasemelise koordineeriva organina ning mille ülesanne on kaasava ja erakonnaülese lähenemisviisi abil aidata saavutada konsensus Euroopa tegevuskava suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et 2012. aasta märtsis loodi Kosovos riiklik Euroopa integratsiooni nõukogu, mis tegutseb presidendi kantselei alluvuses kõrgetasemelise koordineeriva organina ning mille ülesanne on kaasava ja erakonnaülese lähenemisviisi abil aidata saavutada konsensus Euroopa tegevuskava suhtes,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni (1), milles tunnustati kohtu arvamust ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada Belgradi ja Priština vahelist dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni (1), milles tunnustati kohtu arvamust ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada Belgradi ja Priština vahelist dialoogi,

| — | võttes arvesse 28.–29. mail 2008, 6.–7. aprillil 2009, 22.–23. juunil 2010, 20. mail 2011, 14.–15. märtsil 2012 ja 30.–31. oktoobril 2013 toimunud Euroopa Parlamendi ja Kosovo parlamendi vaheliste kohtumiste ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. mail 2008, 6.–7. aprillil 2009, 22.–23. juunil 2010, 20. mail 2011, 14.–15. märtsil 2012 ja 30.–31. oktoobril 2013 toimunud Euroopa Parlamendi ja Kosovo parlamendi vaheliste kohtumiste ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. oktoobri 2013. aasta teatist laienemisstrateegia ja peamiste ülesannete kohta aastatel 2013–2014 (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. oktoobri 2013. aasta teatist laienemisstrateegia ja peamiste ülesannete kohta aastatel 2013–2014 (COM(2013)0700),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas (2) ning selles toodud tähelepanekuid Kosovo kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas (2) ning selles toodud tähelepanekuid Kosovo kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 2013. aasta aprillis peaministrite Thaci ja Dačići vahel saavutatud kokkulepe on oluline samm ja see kohustab mõlemat poolt veelgi tõsisemalt kokkulepet heas usus ellu rakendama, jätkama suhete normaliseerimist ja viima läbi Euroopaga integreerumiseks vajalikke reforme; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2013. aasta aprillis peaministrite Thaci ja Dačići vahel saavutatud kokkulepe on oluline samm ja see kohustab mõlemat poolt veelgi tõsisemalt kokkulepet heas usus ellu rakendama, jätkama suhete normaliseerimist ja viima läbi Euroopaga integreerumiseks vajalikke reforme;

| B. | arvestades, et Kosovo iseseisvust tunnustab 104 ÜRO liikmesriiki 193-st, sealhulgas 23 ELi liikmesriiki 28-st; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kosovo iseseisvust tunnustab 104 ÜRO liikmesriiki 193-st, sealhulgas 23 ELi liikmesriiki 28-st;

| C. | arvestades, et kõik ELi liikmesriigid toetavad Kosovo võimalikku ühinemist Euroopa Liiduga kooskõlas ELi võetud kohustustega Lääne-Balkanil ja ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta Kosovo staatuse küsimuses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõik ELi liikmesriigid toetavad Kosovo võimalikku ühinemist Euroopa Liiduga kooskõlas ELi võetud kohustustega Lääne-Balkanil ja ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta Kosovo staatuse küsimuses;

| D. | arvestades, et Kosovo Vabariigi ametiasutused ja elanikud on teostanud olulisi poliitilisi, haldus- ja majandusreforme; arvestades, et pikaajalise arengu, demokraatia ja sotsiaalse turumajanduse nurgakiviks olevate õigusriigi põhimõtete tugevdamiseks tuleb veel palju teha; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kosovo Vabariigi ametiasutused ja elanikud on teostanud olulisi poliitilisi, haldus- ja majandusreforme; arvestades, et pikaajalise arengu, demokraatia ja sotsiaalse turumajanduse nurgakiviks olevate õigusriigi põhimõtete tugevdamiseks tuleb veel palju teha;

| E. | arvestades, et Kosovo on suurendanud oma suutlikkust käsitleda Euroopaga integreerumise prioriteete, võttes järelmeetmeid teostatavusuuringus määratletud lühiajaliste prioriteetide suhtes ning valmistudes stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimisteks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kosovo on suurendanud oma suutlikkust käsitleda Euroopaga integreerumise prioriteete, võttes järelmeetmeid teostatavusuuringus määratletud lühiajaliste prioriteetide suhtes ning valmistudes stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimisteks;

| F. | arvestades, et viisanõude kaotamise dialoogi raames on Kosovo muutnud ja võtnud vastu olulisi õigusakte, sealhulgas seadusi varjupaiga, erakondade rahastamise ja inimkaubanduse kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viisanõude kaotamise dialoogi raames on Kosovo muutnud ja võtnud vastu olulisi õigusakte, sealhulgas seadusi varjupaiga, erakondade rahastamise ja inimkaubanduse kohta;

| G. | arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut silmas pidades on Euroopa reformikava ülesannete täitmiseks vaja teha täiendavaid jõupingutusi, eeskätt sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu õigusriigi põhimõtted, kohtusüsteem, avalik haldus, valimisreform ning inimõigused ja põhiõigused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut silmas pidades on Euroopa reformikava ülesannete täitmiseks vaja teha täiendavaid jõupingutusi, eeskätt sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu õigusriigi põhimõtted, kohtusüsteem, avalik haldus, valimisreform ning inimõigused ja põhiõigused;

| 1. | väljendab heameelt 19. aprillil 2013. aastal kahe peaministri vahel suhete normaliseerimise põhimõtete teemal sõlmitud esimese kokkuleppe ja selle rakendamise tegevuskava käsitleva kokkuleppe üle ning rõhutab, kui oluline on see heas usus ja õigel ajal täielikult ellu rakendada; peab kiiduväärseks ka kokkuleppe elluviimise toetamiseks täiendavate ELi vahendite eraldamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendist; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt 19. aprillil 2013. aastal kahe peaministri vahel suhete normaliseerimise põhimõtete teemal sõlmitud esimese kokkuleppe ja selle rakendamise tegevuskava käsitleva kokkuleppe üle ning rõhutab, kui oluline on see heas usus ja õigel ajal täielikult ellu rakendada; peab kiiduväärseks ka kokkuleppe elluviimise toetamiseks täiendavate ELi vahendite eraldamist ühinemiseelse abi rahastamisvahendist;

| 2. | tunnustab komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja head tööd Belgradi ja Priština dialoogi hõlbustamisel; |
| --- | --- |

2.

tunnustab komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja head tööd Belgradi ja Priština dialoogi hõlbustamisel;

| 3. | on rahul, et 28. oktoobril 2013. aastal algasid ELi ja Kosovo läbirääkimised stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks; peab siiski kahetsusväärseks, et erimeelsuste tõttu nõukogus erinevad läbirääkimisvolitused varasemate stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute läbirääkimisvolitustest; rõhutab, et kõnealune stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping annab võimsa stiimuli reformideks, loob uued võimalused Kosovo ja tema naabrite vaheliste sidemete tugevdamiseks ning tagab üldisemalt piirkonna stabiilsuse; |
| --- | --- |

3.

on rahul, et 28. oktoobril 2013. aastal algasid ELi ja Kosovo läbirääkimised stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimiseks; peab siiski kahetsusväärseks, et erimeelsuste tõttu nõukogus erinevad läbirääkimisvolitused varasemate stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute läbirääkimisvolitustest; rõhutab, et kõnealune stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping annab võimsa stiimuli reformideks, loob uued võimalused Kosovo ja tema naabrite vaheliste sidemete tugevdamiseks ning tagab üldisemalt piirkonna stabiilsuse;

| 4. | rõhutab, et 3. novembril 2013. aastal toimunud kohalikud valimised olid Belgradi ja Priština suhete normaliseerimise protsessi tõsiseks proovikiviks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et 3. novembril 2013. aastal toimunud kohalikud valimised olid Belgradi ja Priština suhete normaliseerimise protsessi tõsiseks proovikiviks;

| 5. | tervitab Kosovo läbi aegade esimesi üleriigilisi kohalikke valimisi, mis toimusid Kosovo seaduste kohaselt 3. ja 17. novembril 2013 ja 1. detsembril 2013 ning tähistasid suurt edu Kosovo demokraatia ning kodanikes demokraatlike protsesside vastu usalduse tekitamise seisukohalt, mis on normaliseerimisprotsessi aluseks, ning on rahul valimiste üldiselt hea korraldusega, mida mainitakse ka ELi valimisvaatlusmissiooni esialgsetes avaldustes; on rahul sellega, et valiti Kosovo esimene naissoost linnapea; toonitab jätkuvalt vajadust julgustada naisi edaspidi valimistel kandideerima; tunnustab selliseid Kosovo ametivõimude meetmeid riigi institutsioonide usaldusväärsuse suurendamiseks nagu kodanikele mõeldud tugev toetusmehhanism kaebuste esitamiseks hirmutamise ja eeskirjade rikkumise kohta valimispäeval; tunnustab märkimisväärset valimisaktiivsust serblaste ülekaaluga omavalitsustes Ibari jõest lõunas kui üliolulist sammu Serbia haldusüksuste ühenduse moodustamise suunas; rõhutab seoses sellega, et Põhja-Mitrovicas uue meeri ametisse nimetamata jätmine ja sellele järgnenud uute valimiste väljakuulutamine kõnealuses kohaliku omavalitsuse üksuses ei tohi protsessi jätkumist ja 19. aprilli 2013. aasta kokkuleppe täitmist takistada; mõistab otsustavalt hukka Põhja-Mitrovica munitsipaalnõuniku Dimitrije Janicijevici mõrva ja kutsub asjaomaseid ametivõime üles alustama uurimist ning tooma süüaluseid kohtu ette; |
| --- | --- |

5.

tervitab Kosovo läbi aegade esimesi üleriigilisi kohalikke valimisi, mis toimusid Kosovo seaduste kohaselt 3. ja 17. novembril 2013 ja 1. detsembril 2013 ning tähistasid suurt edu Kosovo demokraatia ning kodanikes demokraatlike protsesside vastu usalduse tekitamise seisukohalt, mis on normaliseerimisprotsessi aluseks, ning on rahul valimiste üldiselt hea korraldusega, mida mainitakse ka ELi valimisvaatlusmissiooni esialgsetes avaldustes; on rahul sellega, et valiti Kosovo esimene naissoost linnapea; toonitab jätkuvalt vajadust julgustada naisi edaspidi valimistel kandideerima; tunnustab selliseid Kosovo ametivõimude meetmeid riigi institutsioonide usaldusväärsuse suurendamiseks nagu kodanikele mõeldud tugev toetusmehhanism kaebuste esitamiseks hirmutamise ja eeskirjade rikkumise kohta valimispäeval; tunnustab märkimisväärset valimisaktiivsust serblaste ülekaaluga omavalitsustes Ibari jõest lõunas kui üliolulist sammu Serbia haldusüksuste ühenduse moodustamise suunas; rõhutab seoses sellega, et Põhja-Mitrovicas uue meeri ametisse nimetamata jätmine ja sellele järgnenud uute valimiste väljakuulutamine kõnealuses kohaliku omavalitsuse üksuses ei tohi protsessi jätkumist ja 19. aprilli 2013. aasta kokkuleppe täitmist takistada; mõistab otsustavalt hukka Põhja-Mitrovica munitsipaalnõuniku Dimitrije Janicijevici mõrva ja kutsub asjaomaseid ametivõime üles alustama uurimist ning tooma süüaluseid kohtu ette;

| 6. | mõistab otsustavalt hukka põhjapoolsetes Mitrovica ja Zvečani haldusüksustes ilmnenud vägivalla- ja pideva hirmutamise juhud; toonitab, et sellised intsidendid ohustavad stabiilsust ja julgeolekut piirkonnas laiemalt ning nõuab, et asjaomased ametiasutused igati toetaksid meetmeid vägivallatsejate vastutuselevõtmiseks; märgib edasise valvsuse ja pingutuste vajalikkust, et purustada organiseeritud kuritegevuse võrgustik ja selle sidemed kohaliku poliitilise eliidiga ning taaskehtestada Kosovo põhjaosas õigusriigi põhimõtted; väljendab heameelt Serbia poliitiliste liidrite seisukohas üle, kes aktiivselt õhutavad Kosovo serblasi valimistel osalema; kahetseb aga asjaolu, et Belgradi liidrid ei külastanud enne 3. novembrit 2013 aktiivselt Kosovo põhjapiirkondi; |
| --- | --- |

6.

mõistab otsustavalt hukka põhjapoolsetes Mitrovica ja Zvečani haldusüksustes ilmnenud vägivalla- ja pideva hirmutamise juhud; toonitab, et sellised intsidendid ohustavad stabiilsust ja julgeolekut piirkonnas laiemalt ning nõuab, et asjaomased ametiasutused igati toetaksid meetmeid vägivallatsejate vastutuselevõtmiseks; märgib edasise valvsuse ja pingutuste vajalikkust, et purustada organiseeritud kuritegevuse võrgustik ja selle sidemed kohaliku poliitilise eliidiga ning taaskehtestada Kosovo põhjaosas õigusriigi põhimõtted; väljendab heameelt Serbia poliitiliste liidrite seisukohas üle, kes aktiivselt õhutavad Kosovo serblasi valimistel osalema; kahetseb aga asjaolu, et Belgradi liidrid ei külastanud enne 3. novembrit 2013 aktiivselt Kosovo põhjapiirkondi;

| 7. | nõuab tungivalt, et Kosovo ametivõimud võimalikult kiiresti ja Veneetsia komisjoniga konsulteerides võtaksid vastu uue valimisseaduse, et muuta valimismenetlused läbipaistvamaks ja hääletamine lihtsamaks, taastada Kosovo kodanike usk demokraatlikesse protsessidesse ja tagada kodanikuühiskonna osalemine valimisreformis; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Kosovo ametivõimud võimalikult kiiresti ja Veneetsia komisjoniga konsulteerides võtaksid vastu uue valimisseaduse, et muuta valimismenetlused läbipaistvamaks ja hääletamine lihtsamaks, taastada Kosovo kodanike usk demokraatlikesse protsessidesse ja tagada kodanikuühiskonna osalemine valimisreformis;

| 8. | märgib samal ajal, et etniliste albaanlaste ja serblaste kogukondade lähendamiseks on vaja jätkuvaid pidevaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

8.

märgib samal ajal, et etniliste albaanlaste ja serblaste kogukondade lähendamiseks on vaja jätkuvaid pidevaid jõupingutusi;

| 9. | tunneb heameelt kokkulepete üle telekommunikatsiooni ja energia valdkonnas ning peab väga oluliseks, et Kosovo saaks võimalikult kiiresti oma rahvusvahelise telefonikoodi, mis aitab kujundada Kosovo identiteeti ja muuta teda rahvusvahelisel areenil nähtavamaks; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt kokkulepete üle telekommunikatsiooni ja energia valdkonnas ning peab väga oluliseks, et Kosovo saaks võimalikult kiiresti oma rahvusvahelise telefonikoodi, mis aitab kujundada Kosovo identiteeti ja muuta teda rahvusvahelisel areenil nähtavamaks;

| 10. | rõhutab vajadust teha Belgradi ja Priština vahelise dialoogi tulemused teatavaks täiesti läbipaistvalt ning kaasata parlamendid ja kodanikuühiskond rakendamisprotsessi; tervitab mõlema poole kontaktametnike nimetamist ja nõuab tungivalt nende mõlema jätkuvat toetamist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust teha Belgradi ja Priština vahelise dialoogi tulemused teatavaks täiesti läbipaistvalt ning kaasata parlamendid ja kodanikuühiskond rakendamisprotsessi; tervitab mõlema poole kontaktametnike nimetamist ja nõuab tungivalt nende mõlema jätkuvat toetamist;

| 11. | rõhutab, kui tähtis on Kosovo kodanike jaoks viisanõude kaotamine, ning soovitab Kosovo ametivõimudel rohkem pingutada viisavabaduse tegevuskavas seatud prioriteetide täitmiseks; nõuab tungivalt komisjonilt ja liikmesriikidelt suuremat toetust Kosovo valitsuse pingutustele ning sellega seoses palub komisjonil kiirendada viisavabadusega seotud tehnilist tööd; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui tähtis on Kosovo kodanike jaoks viisanõude kaotamine, ning soovitab Kosovo ametivõimudel rohkem pingutada viisavabaduse tegevuskavas seatud prioriteetide täitmiseks; nõuab tungivalt komisjonilt ja liikmesriikidelt suuremat toetust Kosovo valitsuse pingutustele ning sellega seoses palub komisjonil kiirendada viisavabadusega seotud tehnilist tööd;

| 12. | kutsub nõukogu üles võtma võimalikult kiiresti vastu vajalikud otsused, mis võimaldavad Kosovol ELi programmides osaleda; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu üles võtma võimalikult kiiresti vastu vajalikud otsused, mis võimaldavad Kosovol ELi programmides osaleda;

| 13. | soovitab Kosovo suveräänsust tunnustada ka neil viiel liikmesriigil, kes ei ole seda veel teinud; palub ELi liikmesriikidel maksimaalselt hõlbustada enda ja Kosovo kodanike inimestevahelisi majanduslikke sidemeid ning sotsiaalseid ja poliitilisi suhteid; juhib tähelepanu vajadusele tagada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) täielik rakendamine ning parandada EULEXi, Europoli ja Interpoli koostööd, mis hõlmab, kuni Kosovot ei ole veel täielikult tunnustatud, praktilisi samme tema kaasamiseks mõlema ameti töösse; ning palub komisjonil töötada kokkulepete kallal, mis võimaldaksid Kosovo ja ELi ametite koostööd; |
| --- | --- |

13.

soovitab Kosovo suveräänsust tunnustada ka neil viiel liikmesriigil, kes ei ole seda veel teinud; palub ELi liikmesriikidel maksimaalselt hõlbustada enda ja Kosovo kodanike inimestevahelisi majanduslikke sidemeid ning sotsiaalseid ja poliitilisi suhteid; juhib tähelepanu vajadusele tagada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) täielik rakendamine ning parandada EULEXi, Europoli ja Interpoli koostööd, mis hõlmab, kuni Kosovot ei ole veel täielikult tunnustatud, praktilisi samme tema kaasamiseks mõlema ameti töösse; ning palub komisjonil töötada kokkulepete kallal, mis võimaldaksid Kosovo ja ELi ametite koostööd;

| 14. | väljendab heameelt Kosovo politsei piirkondliku üksuse loomise üle riigi põhjaosas, nähes selles sammu Kosovo ühtsete politseijõudude loomise suunas; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt Kosovo politsei piirkondliku üksuse loomise üle riigi põhjaosas, nähes selles sammu Kosovo ühtsete politseijõudude loomise suunas;

| 15. | rõhutab, kui oluline on EULEXi töö õigusriigi põhimõtete kindlustamiseks Kosovo institutsioonides, kuid võtab teadmiseks nii Kosovo serblaste kui ka albaanlaste laialdase rahulolematuse EULEXi tegevuse tulemustega; palub seepärast EULEXi suurendada oma tegevuse läbipaistvust, tõhusust ja aruandekohustuslikkust, teavitada Euroopa Parlamenti ja Kosovo parlamenti korrapäraselt oma tööst ja otsustest ning eelkõige demonstreerida selle konkreetsemaid ja kõrgetasemelisi tulemusi nii Kosovo ja Serbia ametivõimudele kui ka kogu elanikkonnale; juhib tähelepanu parandamist vajavatele valdkondadele – muu hulgas tuleb paremini määratleda suutlikkuse suurendamise eesmärgid ja nende seosed konkreetsete võrdlusnäitajatega; rõhutab vajadust viia paremini kooskõlla välised ja sisemised eesmärgid, parandada ELi institutsioonide vahelist kooskõlastamist ning ELi institutsioonide tegevuse kooskõlastamist Kosovo ametivõimude ja rahvusvahelise üldsusega; sellega seoses nõuab, et EULEX igal võimalusel seaks oma eesmärgid tähtsuse järjekorda, optimeeriks oma vahendite ja töötajate kasutamist ning kiirendaks nõukogu töödokumendi (novembrist 2005), milles käsitletakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 rakendamist ÜJKP kontekstis, täitmist; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, kui oluline on EULEXi töö õigusriigi põhimõtete kindlustamiseks Kosovo institutsioonides, kuid võtab teadmiseks nii Kosovo serblaste kui ka albaanlaste laialdase rahulolematuse EULEXi tegevuse tulemustega; palub seepärast EULEXi suurendada oma tegevuse läbipaistvust, tõhusust ja aruandekohustuslikkust, teavitada Euroopa Parlamenti ja Kosovo parlamenti korrapäraselt oma tööst ja otsustest ning eelkõige demonstreerida selle konkreetsemaid ja kõrgetasemelisi tulemusi nii Kosovo ja Serbia ametivõimudele kui ka kogu elanikkonnale; juhib tähelepanu parandamist vajavatele valdkondadele – muu hulgas tuleb paremini määratleda suutlikkuse suurendamise eesmärgid ja nende seosed konkreetsete võrdlusnäitajatega; rõhutab vajadust viia paremini kooskõlla välised ja sisemised eesmärgid, parandada ELi institutsioonide vahelist kooskõlastamist ning ELi institutsioonide tegevuse kooskõlastamist Kosovo ametivõimude ja rahvusvahelise üldsusega; sellega seoses nõuab, et EULEX igal võimalusel seaks oma eesmärgid tähtsuse järjekorda, optimeeriks oma vahendite ja töötajate kasutamist ning kiirendaks nõukogu töödokumendi (novembrist 2005), milles käsitletakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 rakendamist ÜJKP kontekstis, täitmist;

| 16. | palub Kosovo ametivõimudel jätkuvalt tunnustada EULEXi mandaati ja toetada tema rakendamisvolituste täitmist; võtab teadmiseks, et Kosovo valitsus on huvitatud EULEXi funktsioonide ülevõtmisest; nõuab EULEXi kohalolekut, et toetada 19. aprilli 2013. aasta kokkuleppe rakendamist õigusriigi põhimõtete osas; toonitab, et avalik julgeolek on kokkulepete eduka täitmise jaoks ülioluline; rõhutab tungivat vajadust võtta meetmeid selle küsimuse lahendamiseks; rõhutab, et EULEX uurib praegu enam kui 250 juhtumit, mis muu hulgas puudutavad organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni, sõjakuritegusid ja muid raskeid süüdistusi teiste seas ka kümnete parteipoliitikute vastu; toonitab, et vastutuse üleandmine peab toimuma järk-järgult, tuginema tegelikele edusammudele kohapeal ja sellesse tuleb kaasata Kosovo Vabariigi kodanikuühiskond ning demokraatlikud institutsioonid; seepärast palub Kosovo valitsusel nõustuda EULEXi Kosovo-mandaadi pikendamisega 2014. aasta juuni järgsele ajale; |
| --- | --- |

16.

palub Kosovo ametivõimudel jätkuvalt tunnustada EULEXi mandaati ja toetada tema rakendamisvolituste täitmist; võtab teadmiseks, et Kosovo valitsus on huvitatud EULEXi funktsioonide ülevõtmisest; nõuab EULEXi kohalolekut, et toetada 19. aprilli 2013. aasta kokkuleppe rakendamist õigusriigi põhimõtete osas; toonitab, et avalik julgeolek on kokkulepete eduka täitmise jaoks ülioluline; rõhutab tungivat vajadust võtta meetmeid selle küsimuse lahendamiseks; rõhutab, et EULEX uurib praegu enam kui 250 juhtumit, mis muu hulgas puudutavad organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni, sõjakuritegusid ja muid raskeid süüdistusi teiste seas ka kümnete parteipoliitikute vastu; toonitab, et vastutuse üleandmine peab toimuma järk-järgult, tuginema tegelikele edusammudele kohapeal ja sellesse tuleb kaasata Kosovo Vabariigi kodanikuühiskond ning demokraatlikud institutsioonid; seepärast palub Kosovo valitsusel nõustuda EULEXi Kosovo-mandaadi pikendamisega 2014. aasta juuni järgsele ajale;

| 17. | kutsub eeskätt nii Kosovot kui ka Serbiat üles tegema EULEXiga aktiivset ja konstruktiivset koostööd vastastikuse õigusabi osutamise lepingu rakendamisel, et tegeleda üha arvukamate Kosovos asuvat kinnisvara puudutavate taotlustega; |
| --- | --- |

17.

kutsub eeskätt nii Kosovot kui ka Serbiat üles tegema EULEXiga aktiivset ja konstruktiivset koostööd vastastikuse õigusabi osutamise lepingu rakendamisel, et tegeleda üha arvukamate Kosovos asuvat kinnisvara puudutavate taotlustega;

| 18. | mõistab karmilt hukka rünnaku, milles tapeti 19. septembril 2013 Zvečani asula lähedal EULEXi ametnik, ning nõuab selle juhtumi kiiret uurimist; nõuab tungivalt, et kõik osapooled hoiduksid sammudest, mis võiksid pingeid teravdada; |
| --- | --- |

18.

mõistab karmilt hukka rünnaku, milles tapeti 19. septembril 2013 Zvečani asula lähedal EULEXi ametnik, ning nõuab selle juhtumi kiiret uurimist; nõuab tungivalt, et kõik osapooled hoiduksid sammudest, mis võiksid pingeid teravdada;

| 19. | rõhutab veel kord, et lepitusprotsessis on vaja kohaliku tasandi kohustusi ja omavastutust, ning mõistab samas hukka mõlema poole natsionalistliku retoorika; on seisukohal, et Kosovo ametivõimud peaksid võtma uusi otsustavaid meetmeid Kosovo serblaste ja albaanlaste vahel usalduse loomiseks, eriti riigi põhjaosas, ning ühiskonna laialdase ühteliitmise saavutamiseks olema vastutulelikud serblaste ja teiste vähemuste suhtes; nõuab ka, et täielikult täidetaks põhiseaduslikku nõuet tagada Kosovo serblastele õigus ajada kõigis ametiasutustes asju oma emakeeles; rõhutab samas ka täielikult kakskeelse hariduse tähtsust; soovitab kõigil Kosovo serblastel ja nende poliitilistel esindajatel kasutada kõiki Kosovo põhiseadusega pakutud võimalusi poliitikas ja ühiskonnaelus aktiivselt tegutsemiseks ning nõnda, koos albaanlastega Kosovo institutsioonides aktiivselt osaledes, jagada vastutust sotsiaalse arengu ja institutsioonide väljaarendamise eest ja olla eriti hoolikas naiste kaasamisel sellesse protsessi; tervitab kohaliku halduse korraldamisel saavutatud edu; |
| --- | --- |

19.

rõhutab veel kord, et lepitusprotsessis on vaja kohaliku tasandi kohustusi ja omavastutust, ning mõistab samas hukka mõlema poole natsionalistliku retoorika; on seisukohal, et Kosovo ametivõimud peaksid võtma uusi otsustavaid meetmeid Kosovo serblaste ja albaanlaste vahel usalduse loomiseks, eriti riigi põhjaosas, ning ühiskonna laialdase ühteliitmise saavutamiseks olema vastutulelikud serblaste ja teiste vähemuste suhtes; nõuab ka, et täielikult täidetaks põhiseaduslikku nõuet tagada Kosovo serblastele õigus ajada kõigis ametiasutustes asju oma emakeeles; rõhutab samas ka täielikult kakskeelse hariduse tähtsust; soovitab kõigil Kosovo serblastel ja nende poliitilistel esindajatel kasutada kõiki Kosovo põhiseadusega pakutud võimalusi poliitikas ja ühiskonnaelus aktiivselt tegutsemiseks ning nõnda, koos albaanlastega Kosovo institutsioonides aktiivselt osaledes, jagada vastutust sotsiaalse arengu ja institutsioonide väljaarendamise eest ja olla eriti hoolikas naiste kaasamisel sellesse protsessi; tervitab kohaliku halduse korraldamisel saavutatud edu;

| 20. | peab kiiduväärseks ELi tegevust kogukondadevahelise dialoogi ja leppimise edendamiseks; nõuab tungivalt, et kõik osalejad pööraksid jätkuvalt suurt tähelepanu ELiga integreerumise tehnilistele aspektidele, samuti sümboolsetele lepitusžestidele; |
| --- | --- |

20.

peab kiiduväärseks ELi tegevust kogukondadevahelise dialoogi ja leppimise edendamiseks; nõuab tungivalt, et kõik osalejad pööraksid jätkuvalt suurt tähelepanu ELiga integreerumise tehnilistele aspektidele, samuti sümboolsetele lepitusžestidele;

| 21. | rõhutab, et vähemuste ja kultuuriliste õiguste kaitset käsitlevate õigusaktide rakendamine on Kosovos jätkuvalt oluline probleem; juhib tähelepanu vajadusele rakendada õigusakte, milles käsitletakse kultuuripärandit ja Serbia õigeusu kirikut, samuti vajadusele rakendada strateegiat ja tegevuskava, mis käsitlevad romade, aškalite ja egiptlaste kogukondi, kelle olukord riigis on jätkuvalt murettekitav; tunnustades asjaolu, et romade, egiptlaste ja aškalite elatusallikate parandamisel on tehtud mõningaid edusamme, väljendab siiski jätkuvalt nende olukorra pärast muret, kuna eriti just lapsed on endiselt kaitsetud ja tõrjutud; rõhutab romade olukorra parandamise vajadust kui ühte inimõigustealast põhiküsimust; palub ametivõimudel ja komisjonil pöörata vajalikku tähelepanu nende kogukondade elutingimuste parandamisele ja suurendada nende jaoks hariduse kättesaadavust; rõhutab horvaadi, bosnia, aškali, türgi, gorani ja balkani-egiptuse vähemuste olukorda seoses mitmekeelse hariduse olulisusega, et nimetatud etnilised vähemused ei tunneks end poliitiliselt isoleerituna; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et vähemuste ja kultuuriliste õiguste kaitset käsitlevate õigusaktide rakendamine on Kosovos jätkuvalt oluline probleem; juhib tähelepanu vajadusele rakendada õigusakte, milles käsitletakse kultuuripärandit ja Serbia õigeusu kirikut, samuti vajadusele rakendada strateegiat ja tegevuskava, mis käsitlevad romade, aškalite ja egiptlaste kogukondi, kelle olukord riigis on jätkuvalt murettekitav; tunnustades asjaolu, et romade, egiptlaste ja aškalite elatusallikate parandamisel on tehtud mõningaid edusamme, väljendab siiski jätkuvalt nende olukorra pärast muret, kuna eriti just lapsed on endiselt kaitsetud ja tõrjutud; rõhutab romade olukorra parandamise vajadust kui ühte inimõigustealast põhiküsimust; palub ametivõimudel ja komisjonil pöörata vajalikku tähelepanu nende kogukondade elutingimuste parandamisele ja suurendada nende jaoks hariduse kättesaadavust; rõhutab horvaadi, bosnia, aškali, türgi, gorani ja balkani-egiptuse vähemuste olukorda seoses mitmekeelse hariduse olulisusega, et nimetatud etnilised vähemused ei tunneks end poliitiliselt isoleerituna;

| 22. | peab kiiduväärseks täiendavat rahastust, mida Euroopa Komisjon annab ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames Serbia enamusega haldusüksuste toetamiseks kõikjal Kosovos; |
| --- | --- |

22.

peab kiiduväärseks täiendavat rahastust, mida Euroopa Komisjon annab ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames Serbia enamusega haldusüksuste toetamiseks kõikjal Kosovos;

| 23. | kutsub Kosovo ametivõime üles suurendama kohtusüsteemi tõhusust, läbipaistvust, vastutust ja erapooletust ning austama kohtu sõltumatust, et tagada avalikkuse ja ettevõtlusringkondade usaldus kohtusüsteemi suhtes, ning võitlema mis tahes vormis esineva naistevastase vägivalla vastu; nõuab tungivalt, et ametivõimud tugevdaksid ennetavalt õigusriigi põhimõtteid, vähendades eelkõige poliitilist sekkumist kohtute töösse, tagades, et distsiplinaarsanktsioonid kohtunike ja prokuröride suhtes tooksid kaasa konkreetsed meetmed, töötades prokuratuurinõukogu ja riigiprokuröri sõltumatuse ja tõhususe nimel ning rakendades uut kriminaalseadustikku ja kriminaalmenetluse seadustikku; |
| --- | --- |

23.

kutsub Kosovo ametivõime üles suurendama kohtusüsteemi tõhusust, läbipaistvust, vastutust ja erapooletust ning austama kohtu sõltumatust, et tagada avalikkuse ja ettevõtlusringkondade usaldus kohtusüsteemi suhtes, ning võitlema mis tahes vormis esineva naistevastase vägivalla vastu; nõuab tungivalt, et ametivõimud tugevdaksid ennetavalt õigusriigi põhimõtteid, vähendades eelkõige poliitilist sekkumist kohtute töösse, tagades, et distsiplinaarsanktsioonid kohtunike ja prokuröride suhtes tooksid kaasa konkreetsed meetmed, töötades prokuratuurinõukogu ja riigiprokuröri sõltumatuse ja tõhususe nimel ning rakendades uut kriminaalseadustikku ja kriminaalmenetluse seadustikku;

| 24. | kutsub ametivõime üles pühenduma suuremal määral kohtusüsteemi tõelisele reformile, suurendama selle suutlikkust, keskendudes kohtuasjade praeguse kuhjumisega toimetulemiseks vajalike kohtuametnike saavutuspõhisele värbamisele, ning tagama kohtunikele ja prokuröridele turvalised tingimused, mis on vabad poliitilisest sekkumisest; |
| --- | --- |

24.

kutsub ametivõime üles pühenduma suuremal määral kohtusüsteemi tõelisele reformile, suurendama selle suutlikkust, keskendudes kohtuasjade praeguse kuhjumisega toimetulemiseks vajalike kohtuametnike saavutuspõhisele värbamisele, ning tagama kohtunikele ja prokuröridele turvalised tingimused, mis on vabad poliitilisest sekkumisest;

| 25. | on eriti mures selle pärast, et korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas ei ole Kosovo teinud märgatavaid edusamme; on seisukohal, et korruptsioon on jätkuvalt suur probleem ja tõsine takistus avaliku sektori asutuste toimimise jaoks; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et 2006. aastal loodud korruptsioonivastasel ametil ei ole uurimisvolitusi; märgib, et Kosovo esinduskogu võttis vastu uue korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava; kutsub ametivõime üles tagama nende elluviimise, andes korruptsioonivastastele asutustele selged ülesanded ja kohustused, mis võimaldavad neil konkreetsete ja jätkusuutlike tulemusteni jõuda; |
| --- | --- |

25.

on eriti mures selle pärast, et korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas ei ole Kosovo teinud märgatavaid edusamme; on seisukohal, et korruptsioon on jätkuvalt suur probleem ja tõsine takistus avaliku sektori asutuste toimimise jaoks; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et 2006. aastal loodud korruptsioonivastasel ametil ei ole uurimisvolitusi; märgib, et Kosovo esinduskogu võttis vastu uue korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava; kutsub ametivõime üles tagama nende elluviimise, andes korruptsioonivastastele asutustele selged ülesanded ja kohustused, mis võimaldavad neil konkreetsete ja jätkusuutlike tulemusteni jõuda;

| 26. | väljendab jätkuvalt muret, et tunnistajakaitse raamistik Kosovos on piiratud ulatusega, mis on eriti oluline laia kõlapinnaga juhtumite puhul, ning kutsub ELi liikmesriike üles tegema rohkem koostööd tunnistajatele võimaliku uue asukoha pakkumiseks; |
| --- | --- |

26.

väljendab jätkuvalt muret, et tunnistajakaitse raamistik Kosovos on piiratud ulatusega, mis on eriti oluline laia kõlapinnaga juhtumite puhul, ning kutsub ELi liikmesriike üles tegema rohkem koostööd tunnistajatele võimaliku uue asukoha pakkumiseks;

| 27. | väljendab muret märgatavate edusammude puudumise pärast korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega võitlemisel ning eeskätt lokkava organiseeritud kuritegevuse pärast Kosovo põhjaosas; märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on selles piirkonnas laialt levinud ning takistavad ka Kosovo demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; rõhutab, et Kosovo peab prioriteediks seadma konkreetsete tõendite esitamise organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga võitlemise tulemuste kohta; on seisukohal, et nende probleemide tõhusamaks lahendamiseks on hädavajalik piirkondlik strateegia ja tõhustatud koostöö kõikide piirkonna riikide vahel, eriti seoses parema piiride valvamise ja jõupingutustega võitluses naiste ja alaealistega kaubitsemise ja nende ärakasutamise vastu, eelkõige seksuaalse ärakasutamise ja sunniviisilise kerjamise eesmärgil; nõuab tungivalt, et kesk- ja kohaliku tasandi institutsioonid tagaksid konkreetsed tulemused võitluses organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, uimasti- ja relvakaubandusega; toonitab, kui oluline on kõikehõlmav, valdkonnaülene ja ohvrikeskne käsitus ning abi, toetuse ja kaitse takistusteta kättesaadavus ohvrite jaoks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et EULEX on jätnud kõrgetasemelise korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse suures osas puutumata; |
| --- | --- |

27.

väljendab muret märgatavate edusammude puudumise pärast korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega võitlemisel ning eeskätt lokkava organiseeritud kuritegevuse pärast Kosovo põhjaosas; märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on selles piirkonnas laialt levinud ning takistavad ka Kosovo demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; rõhutab, et Kosovo peab prioriteediks seadma konkreetsete tõendite esitamise organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga võitlemise tulemuste kohta; on seisukohal, et nende probleemide tõhusamaks lahendamiseks on hädavajalik piirkondlik strateegia ja tõhustatud koostöö kõikide piirkonna riikide vahel, eriti seoses parema piiride valvamise ja jõupingutustega võitluses naiste ja alaealistega kaubitsemise ja nende ärakasutamise vastu, eelkõige seksuaalse ärakasutamise ja sunniviisilise kerjamise eesmärgil; nõuab tungivalt, et kesk- ja kohaliku tasandi institutsioonid tagaksid konkreetsed tulemused võitluses organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, uimasti- ja relvakaubandusega; toonitab, kui oluline on kõikehõlmav, valdkonnaülene ja ohvrikeskne käsitus ning abi, toetuse ja kaitse takistusteta kättesaadavus ohvrite jaoks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et EULEX on jätnud kõrgetasemelise korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse suures osas puutumata;

| 28. | toonitab, kui oluline on vajalike reformide läbiviimine avalikus halduses ning naiste ja vähemuste esindajate arvu suurendamine kõigil haldustasanditel; väljendab jätkuvalt muret, et paljudel riigiteenistujatel on lisatöökohad, mis võivad põhimõtteliselt põhjustada huvide konflikte või soodustada korruptiivset käitumist; |
| --- | --- |

28.

toonitab, kui oluline on vajalike reformide läbiviimine avalikus halduses ning naiste ja vähemuste esindajate arvu suurendamine kõigil haldustasanditel; väljendab jätkuvalt muret, et paljudel riigiteenistujatel on lisatöökohad, mis võivad põhimõtteliselt põhjustada huvide konflikte või soodustada korruptiivset käitumist;

| 29. | toetab jätkuvat sõjakuritegude eest süüdistuste esitamist riiklikul tasandil, sealhulgas rõhutab sõjaaegsete vägistamiste eest vastutusele võtmise olulisust; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 1999. aasta Kosovo sõja tagajärjel on ikka veel teadmata kadunud 1869 inimest; märgib, et see küsimus vajab Serbias ja Kosovos kiiret ametivõimudepoolset lahendust, olles ülitähtis eeltingimus kogukondade leppimiseks ja piirkonna rahumeelse tuleviku kindlustamiseks, ning rõhutab, et Kosovo ja Serbia vahelises järjepidevas dialoogis peavad prioriteetsel kohal olema kadunud isikute leidmisega seonduv koostöö ja üleminekuõiguse muud aspektid; |
| --- | --- |

29.

toetab jätkuvat sõjakuritegude eest süüdistuste esitamist riiklikul tasandil, sealhulgas rõhutab sõjaaegsete vägistamiste eest vastutusele võtmise olulisust; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 1999. aasta Kosovo sõja tagajärjel on ikka veel teadmata kadunud 1869 inimest; märgib, et see küsimus vajab Serbias ja Kosovos kiiret ametivõimudepoolset lahendust, olles ülitähtis eeltingimus kogukondade leppimiseks ja piirkonna rahumeelse tuleviku kindlustamiseks, ning rõhutab, et Kosovo ja Serbia vahelises järjepidevas dialoogis peavad prioriteetsel kohal olema kadunud isikute leidmisega seonduv koostöö ja üleminekuõiguse muud aspektid;

| 30. | kutsub seoses sellega Serbia ametivõime osutama täielikku abi Serbias hiljuti leitud Kosovo kadunud isikute surnukehade kodumaale toimetamisel ja jätkama otsinguid kindlaks tehtud piirkonnas, kuhu oletatavasti on maetud kadunud isikud; |
| --- | --- |

30.

kutsub seoses sellega Serbia ametivõime osutama täielikku abi Serbias hiljuti leitud Kosovo kadunud isikute surnukehade kodumaale toimetamisel ja jätkama otsinguid kindlaks tehtud piirkonnas, kuhu oletatavasti on maetud kadunud isikud;

| 31. | nõuab tungivalt, et Kosovo ja Serbia ametivõimud teeksid koostööd ja võtaksid täieliku vastutuse püsivate lahenduste leidmise eest Kosovo ja Serbia riigisiseste põgenike küsimuses; rõhutab, et Kosovo ametivõimud peaksid ELiga ühinemise protsessi kontekstis tugevdama oma jõupingutusi riigisiseste põgenike probleemile lahenduse leidmiseks, eeskätt seoses kinnisvaravaidluste tulemusliku lahendamise küsimusega; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et Kosovo ja Serbia ametivõimud teeksid koostööd ja võtaksid täieliku vastutuse püsivate lahenduste leidmise eest Kosovo ja Serbia riigisiseste põgenike küsimuses; rõhutab, et Kosovo ametivõimud peaksid ELiga ühinemise protsessi kontekstis tugevdama oma jõupingutusi riigisiseste põgenike probleemile lahenduse leidmiseks, eeskätt seoses kinnisvaravaidluste tulemusliku lahendamise küsimusega;

| 32. | palub Kosovo ja naaberriikide ametivõimudel näidata jätkuvalt üles head tahet, teha täielikku koostööd ja toetada uurimise erirakkerühma, mis loodi pärast Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2010. aasta detsembri aruannet, ning kõiki uurimise erirakkerühma tööst lähtuvaid süüdistuste esitamisi; julgustab selle tööd veelgi kiiremaks muutma; |
| --- | --- |

32.

palub Kosovo ja naaberriikide ametivõimudel näidata jätkuvalt üles head tahet, teha täielikku koostööd ja toetada uurimise erirakkerühma, mis loodi pärast Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2010. aasta detsembri aruannet, ning kõiki uurimise erirakkerühma tööst lähtuvaid süüdistuste esitamisi; julgustab selle tööd veelgi kiiremaks muutma;

| 33. | palub nii kesk- kui ka kohaliku tasandi institutsioonidel tulemuslikult rakendada inimõigustealaseid õigusakte ja aidata kaasa mitmerahvuselise ühiskonna edasisele arengule, pannes erilist rõhku kõikide vähemusrühmade esindajate haridusele ja tööhõivele; |
| --- | --- |

33.

palub nii kesk- kui ka kohaliku tasandi institutsioonidel tulemuslikult rakendada inimõigustealaseid õigusakte ja aidata kaasa mitmerahvuselise ühiskonna edasisele arengule, pannes erilist rõhku kõikide vähemusrühmade esindajate haridusele ja tööhõivele;

| 34. | toetab riigiteenistuse professionaliseerumist ning palub sellega seoses rakendada vajalikke õigusakte; väljendab muret poliitilise sekkumise juhtumite pärast riigiteenistujate värbamisel ja ametisse nimetamisel; |
| --- | --- |

34.

toetab riigiteenistuse professionaliseerumist ning palub sellega seoses rakendada vajalikke õigusakte; väljendab muret poliitilise sekkumise juhtumite pärast riigiteenistujate värbamisel ja ametisse nimetamisel;

| 35. | väljendab muret selle üle, et diskrimineerimine on jätkuvalt tõsine probleem, ja palub ametivõimudel jõustada põhiseaduses sätestatud mittediskrimineerimise põhimõte; rõhutab, et on vaja laiaulatuslikku mittediskrimineerimise strateegiat, samuti tuleb täielikult rakendada diskrimineerimisvastane seadus, et tagada kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kõikide inimeste võrdsus sõltumata nende rahvusest, usutunnistusest, soost, seksuaalsest sättumusest, vanusest või puudest; |
| --- | --- |

35.

väljendab muret selle üle, et diskrimineerimine on jätkuvalt tõsine probleem, ja palub ametivõimudel jõustada põhiseaduses sätestatud mittediskrimineerimise põhimõte; rõhutab, et on vaja laiaulatuslikku mittediskrimineerimise strateegiat, samuti tuleb täielikult rakendada diskrimineerimisvastane seadus, et tagada kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kõikide inimeste võrdsus sõltumata nende rahvusest, usutunnistusest, soost, seksuaalsest sättumusest, vanusest või puudest;

| 36. | võtab teadmiseks süüdistuse, mis on esitatud kolmele Kosovo kodanikule osalemise pärast 14. detsembril 2012 noorte- ja spordikeskuse punases saalis toimunud rünnakus ajakirja Kosovo 2.0 vastu, ning ootab, et selle toimepanijatele esitatakse õigeaegselt süüdistus; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks süüdistuse, mis on esitatud kolmele Kosovo kodanikule osalemise pärast 14. detsembril 2012 noorte- ja spordikeskuse punases saalis toimunud rünnakus ajakirja Kosovo 2.0 vastu, ning ootab, et selle toimepanijatele esitatakse õigeaegselt süüdistus;

| 37. | rõhutab, et kuigi vabadus ametiühingutesse astuda on seadusega tagatud, on põhiliste töö- ja ametiühinguõiguste osas veel paranemisruumi; ergutab Kosovot tugevdama sotsiaalset dialoogi otsustusprotsessi, poliitikakujundamise ja sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamise raames; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et kuigi vabadus ametiühingutesse astuda on seadusega tagatud, on põhiliste töö- ja ametiühinguõiguste osas veel paranemisruumi; ergutab Kosovot tugevdama sotsiaalset dialoogi otsustusprotsessi, poliitikakujundamise ja sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamise raames;

| 38. | kutsub Kosovo ametivõime üles rakendama täiel määral lapse õiguste konventsiooni ning soovitab laste vaesust käsitleva poliitika läbi vaadata, sh muuta sotsiaalabisüsteemi ning kehtestada üldine vajaduspõhine lastetoetuse süsteem; |
| --- | --- |

38.

kutsub Kosovo ametivõime üles rakendama täiel määral lapse õiguste konventsiooni ning soovitab laste vaesust käsitleva poliitika läbi vaadata, sh muuta sotsiaalabisüsteemi ning kehtestada üldine vajaduspõhine lastetoetuse süsteem;

| 39. | peab murettekitavaks laste vaesuse ja suremuse kõrget määra, Kosovo sotsiaalkaitsesüsteemi puudulikkust ja inimeste suurt omaosalust tervishoiukulude kandmisel, mille tõttu majanduslikult nõrgemad pered võivad sattuda püsivasse vaesusse; |
| --- | --- |

39.

peab murettekitavaks laste vaesuse ja suremuse kõrget määra, Kosovo sotsiaalkaitsesüsteemi puudulikkust ja inimeste suurt omaosalust tervishoiukulude kandmisel, mille tõttu majanduslikult nõrgemad pered võivad sattuda püsivasse vaesusse;

| 40. | nõuab Kosovo sidemete ja esindatuse tugevdamist rahvusvahelistes kultuuri- ja pärandiorganisatsioonides, eesmärgiga parandada religioossete ja kultuuriliste vaatamisväärsuste ja mälestusmärkide kaitset, ning nõuab Kosovo esindatuse tugevdamist Euroopa ja rahvusvahelistes meedia- ja spordiorganisatsioonides, eesmärgiga võimaldada Kosovo kunstnikel ja sportlastel osaleda kõikidel rahvusvahelistel kultuuri- ja spordiüritustel, sealhulgas Eurovisiooni lauluvõistlusel ning Euroopa ja maailmameistrivõistlustel ja olümpiamängudel; |
| --- | --- |

40.

nõuab Kosovo sidemete ja esindatuse tugevdamist rahvusvahelistes kultuuri- ja pärandiorganisatsioonides, eesmärgiga parandada religioossete ja kultuuriliste vaatamisväärsuste ja mälestusmärkide kaitset, ning nõuab Kosovo esindatuse tugevdamist Euroopa ja rahvusvahelistes meedia- ja spordiorganisatsioonides, eesmärgiga võimaldada Kosovo kunstnikel ja sportlastel osaleda kõikidel rahvusvahelistel kultuuri- ja spordiüritustel, sealhulgas Eurovisiooni lauluvõistlusel ning Euroopa ja maailmameistrivõistlustel ja olümpiamängudel;

| 41. | rõhutab, kui oluline on vaba ja sõltumatu meedia, ning kutsub komisjoni üles kiirendama programme, millega parandada ajakirjanike taset ja professionaalsust; rõhutab sellega seoses jätkusuutliku avalik-õigusliku meedia rolli; väljendab muret sõltumatute ajakirjanike puuduliku kaitse ja neile avaldatava surve pärast; kutsub Kosovo ametivõime üles nägema ette avalik-õigusliku meedia jätkusuutliku rahastamise mehhanismi ning viima lõpule selle juhtorgani liikmete ametisse nimetamine; rõhutab vajadust tagada meedia selged omandisuhted ning vaba ja kõrgetasemeline ringhääling; toetab institutsioonide tegevust Kosovole internetis omaenda riigidomeeni eraldamiseks; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, kui oluline on vaba ja sõltumatu meedia, ning kutsub komisjoni üles kiirendama programme, millega parandada ajakirjanike taset ja professionaalsust; rõhutab sellega seoses jätkusuutliku avalik-õigusliku meedia rolli; väljendab muret sõltumatute ajakirjanike puuduliku kaitse ja neile avaldatava surve pärast; kutsub Kosovo ametivõime üles nägema ette avalik-õigusliku meedia jätkusuutliku rahastamise mehhanismi ning viima lõpule selle juhtorgani liikmete ametisse nimetamine; rõhutab vajadust tagada meedia selged omandisuhted ning vaba ja kõrgetasemeline ringhääling; toetab institutsioonide tegevust Kosovole internetis omaenda riigidomeeni eraldamiseks;

| 42. | rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on riigis keskne osa demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja kindlustamisel ning tervikliku ühiskonna ülesehitamisel; toonitab kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava dialoogi tähtsust ning rõhutab kodanikuühiskonna osalejate tähtsat rolli kaasaaitajana tõhustatud piirkondlikule koostööle sotsiaal- ja poliitilistes küsimustes; tunnustab valitsuse paremat koostööd valitsusväliste organisatsioonidega ning palub Kosovo ametivõimudel luua struktureeritud dialoogi- ja konsultatsioonimehhanism suhtlemiseks kodanikuühiskonnaga poliitika väljatöötamisel, sh konsulteerimiseks poliitikameetmete ja õigusaktide koostamisel, ja Euroopaga integreerumise protsessi jälgimiseks; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on riigis keskne osa demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja kindlustamisel ning tervikliku ühiskonna ülesehitamisel; toonitab kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava dialoogi tähtsust ning rõhutab kodanikuühiskonna osalejate tähtsat rolli kaasaaitajana tõhustatud piirkondlikule koostööle sotsiaal- ja poliitilistes küsimustes; tunnustab valitsuse paremat koostööd valitsusväliste organisatsioonidega ning palub Kosovo ametivõimudel luua struktureeritud dialoogi- ja konsultatsioonimehhanism suhtlemiseks kodanikuühiskonnaga poliitika väljatöötamisel, sh konsulteerimiseks poliitikameetmete ja õigusaktide koostamisel, ja Euroopaga integreerumise protsessi jälgimiseks;

| 43. | võtab teadmiseks käimasoleva riigivarade erastamisprotsessi, eeskätt Kosovo posti- ja telekommunikatsiooniettevõtte PTK osas; nõuab tungivalt, et Kosovo ametivõimud võtaksid praktilisi meetmeid selle protsessi kui terviku läbipaistvuse, vastutuse ja õiguspärasuse suurendamiseks, nt tehes kogu teabe kõikidele sidusrühmadele õigeaegselt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

43.

võtab teadmiseks käimasoleva riigivarade erastamisprotsessi, eeskätt Kosovo posti- ja telekommunikatsiooniettevõtte PTK osas; nõuab tungivalt, et Kosovo ametivõimud võtaksid praktilisi meetmeid selle protsessi kui terviku läbipaistvuse, vastutuse ja õiguspärasuse suurendamiseks, nt tehes kogu teabe kõikidele sidusrühmadele õigeaegselt kättesaadavaks;

| 44. | palub Kosovol parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ettevõtluskeskkonda, vähendades halduskoormust ja sellega seotud kulusid, muutes rahastamise kättesaadavamaks ja toetades eriti idufirmasid; väljendab suurt heameelt Kosovo ja Serbia kaubanduskodade vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamise üle; |
| --- | --- |

44.

palub Kosovol parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ettevõtluskeskkonda, vähendades halduskoormust ja sellega seotud kulusid, muutes rahastamise kättesaadavamaks ja toetades eriti idufirmasid; väljendab suurt heameelt Kosovo ja Serbia kaubanduskodade vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamise üle;

| 45. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et 17. detsembril 2012 sai Kosovost Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 66. liige; väljendab samuti heameelt asjaolu üle, et 8. mail 2013 võeti vastu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga esimene täielik Kosovot käsitlev strateegia, mis aitab kiirendada reformiprotsessi ning toetada Kosovo majandust, parandab inimeste elu, hõlbustab üleminekut ja suurendab piirkondlikku stabiilsust; |
| --- | --- |

45.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et 17. detsembril 2012 sai Kosovost Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 66. liige; väljendab samuti heameelt asjaolu üle, et 8. mail 2013 võeti vastu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga esimene täielik Kosovot käsitlev strateegia, mis aitab kiirendada reformiprotsessi ning toetada Kosovo majandust, parandab inimeste elu, hõlbustab üleminekut ja suurendab piirkondlikku stabiilsust;

| 46. | tervitab ELi esialgset otsust eraldada täiendavaid vahendeid, et katta kõik kulud seoses Kosovo vana A-elektrijaama sulgemisega 2017. aastaks; palub Kosovol tõhustada jõupingutusi ja astuda viivitamata konkreetsed sammud, mis on vajalikud Kosovo A-elektrijaama sulgemiseks, ning nõuab, et viidaks läbi Kosovo uue elektrijaama täielik keskkonnamõju hindamine kooskõlas ELi normidega; kutsub lisaks Kosovot üles võtma kasutusele rohkem taastuvenergiat ja mitmekesistama energiaallikaid vastavalt oma lubadusele katta 2020. aastaks 25 % kogu energiavajadusest taastuvatest energiaallikatest, ning rõhutab sellega seoses vajadust eraldada suuremat osa ELi ja EBRD finantsabist energia säästmisele, energiatõhususele, integreerumisele piirkondlikesse elektrivõrkudesse ja taastuvenergia projektidele; |
| --- | --- |

46.

tervitab ELi esialgset otsust eraldada täiendavaid vahendeid, et katta kõik kulud seoses Kosovo vana A-elektrijaama sulgemisega 2017. aastaks; palub Kosovol tõhustada jõupingutusi ja astuda viivitamata konkreetsed sammud, mis on vajalikud Kosovo A-elektrijaama sulgemiseks, ning nõuab, et viidaks läbi Kosovo uue elektrijaama täielik keskkonnamõju hindamine kooskõlas ELi normidega; kutsub lisaks Kosovot üles võtma kasutusele rohkem taastuvenergiat ja mitmekesistama energiaallikaid vastavalt oma lubadusele katta 2020. aastaks 25 % kogu energiavajadusest taastuvatest energiaallikatest, ning rõhutab sellega seoses vajadust eraldada suuremat osa ELi ja EBRD finantsabist energia säästmisele, energiatõhususele, integreerumisele piirkondlikesse elektrivõrkudesse ja taastuvenergia projektidele;

| 47. | peab kahetsusväärseks, et Kosovo ametivõimud viivitavad usaldusväärse ja tulemusliku keskkonnastrateegia koostamise ja vastuvõtmisega, pidades eeskätt silmas keskkonnamõju hindamise norme ja ELi kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

47.

peab kahetsusväärseks, et Kosovo ametivõimud viivitavad usaldusväärse ja tulemusliku keskkonnastrateegia koostamise ja vastuvõtmisega, pidades eeskätt silmas keskkonnamõju hindamise norme ja ELi kliimaeesmärke;

| 48. | võtab murega teadmiseks kõrge tööpuuduse määra, eriti noorte seas, ning nõuab tungivalt, et valitsus tegeleks selle probleemi lahendamisega, tagades noortele piisavad võimalused ja toetades tööturu vajadusi järgivat haridust; |
| --- | --- |

48.

võtab murega teadmiseks kõrge tööpuuduse määra, eriti noorte seas, ning nõuab tungivalt, et valitsus tegeleks selle probleemi lahendamisega, tagades noortele piisavad võimalused ja toetades tööturu vajadusi järgivat haridust;

| 49. | rõhutab, et kõik piirkonna riigid peaksid edendama ja soodustama Kosovo liikmesust piirkondlikes koostööorganisatsioonides; toetab sellega seoses Kosovo tegevust piirkondlikes organisatsioonides ja nõuab kõigi takistuste kõrvaldamist, et Kosovo saaks nimetatud organisatsioonides, sealhulgas Euroopa Nõukogus osaleda; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et kõik piirkonna riigid peaksid edendama ja soodustama Kosovo liikmesust piirkondlikes koostööorganisatsioonides; toetab sellega seoses Kosovo tegevust piirkondlikes organisatsioonides ja nõuab kõigi takistuste kõrvaldamist, et Kosovo saaks nimetatud organisatsioonides, sealhulgas Euroopa Nõukogus osaleda;

| 50. | rõhutab vajadust arendada ühistransporti, pöörates erilist tähelepanu olemasolevate raudteeühenduste ajakohastamisele või uute loomisele jätkusuutliku transpordisüsteemi osana; teeb ettepaneku rajada kõikide Lääne-Balkani riikide vahel piiriülene kiirraudteevõrk, mis oleks ühendatud ELi üleeuroopalise võrguga; |
| --- | --- |

50.

rõhutab vajadust arendada ühistransporti, pöörates erilist tähelepanu olemasolevate raudteeühenduste ajakohastamisele või uute loomisele jätkusuutliku transpordisüsteemi osana; teeb ettepaneku rajada kõikide Lääne-Balkani riikide vahel piiriülene kiirraudteevõrk, mis oleks ühendatud ELi üleeuroopalise võrguga;

| 51. | võtab murega teadmiseks praeguse majandusolukorra Kosovos; rõhutab, et majandusolukorra parandamise eelduseks vajaliku põhjaliku hindamise jaoks on vaja parandada majandusstatistikat; |
| --- | --- |

51.

võtab murega teadmiseks praeguse majandusolukorra Kosovos; rõhutab, et majandusolukorra parandamise eelduseks vajaliku põhjaliku hindamise jaoks on vaja parandada majandusstatistikat;

| 52. | palub Kosovo ametivõimudel tegeleda kooskõlas Euroopa standardite ja rahvusvahelise metoodikaga statistilise teabe usaldusväärsuse parandamisega; |
| --- | --- |

52.

palub Kosovo ametivõimudel tegeleda kooskõlas Euroopa standardite ja rahvusvahelise metoodikaga statistilise teabe usaldusväärsuse parandamisega;

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo valitsusele ja Kosovo Rahvusassambleele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo valitsusele ja Kosovo Rahvusassambleele.

---

(1)  A/RES/64/298.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0434.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/135

---

P7_TA(2014)0041

Islandi 2012. aasta eduaruanne ja valimisjärgsed väljavaated

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon Islandi 2012. aasta eduaruande ja valimistejärgsete väljavaadete kohta (2013/2932(RSP))

(2016/C 482/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta otsust alustada Islandiga ühinemisläbirääkimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta otsust alustada Islandiga ühinemisläbirääkimisi,

| — | võttes arvesse Islandiga toimunud ühinemiskonverentsi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Islandiga toimunud ühinemiskonverentsi tulemusi,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013“ (COM(2012)0600) ning sellega kaasnevat 10. oktoobril 2012. aastal vastu võetud Islandi 2012. aasta eduaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013“ (COM(2012)0600) ning sellega kaasnevat 10. oktoobril 2012. aastal vastu võetud Islandi 2012. aasta eduaruannet,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Islandi kohta, eelkõige 7. juuli 2010. aasta resolutsiooni Islandi Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (1), 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Islandi 2010. aasta eduaruande kohta (2) ning 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Islandi 2011. aasta eduaruande kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Islandi kohta, eelkõige 7. juuli 2010. aasta resolutsiooni Islandi Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (1), 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Islandi 2010. aasta eduaruande kohta (2) ning 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Islandi 2011. aasta eduaruande kohta (3),

| — | võttes arvesse 14. jaanuaril 2013. aastal heakskiidetud kokkulepet ELiga ühinemise läbirääkimiste pidamise kohta enne parlamendivalimisi ning 22. mail 2013 aastal Progressipartei ja Iseseisvuspartei poolt vastuvõetud valitsusprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. jaanuaril 2013. aastal heakskiidetud kokkulepet ELiga ühinemise läbirääkimiste pidamise kohta enne parlamendivalimisi ning 22. mail 2013 aastal Progressipartei ja Iseseisvuspartei poolt vastuvõetud valitsusprogrammi,

| — | võttes arvesse Islandi välisministri Gunnar Bragi Sveinssoni ning laienemise ja naabruspoliitika voliniku Štefan Füle 13. juunil 2013. aastal tehtud avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Islandi välisministri Gunnar Bragi Sveinssoni ning laienemise ja naabruspoliitika voliniku Štefan Füle 13. juunil 2013. aastal tehtud avaldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Island täidab Kopenhaageni kriteeriume ning ühinemisläbirääkimised Islandiga avati 27. juulil 2010. aastal pärast nõukogult heakskiidu saamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Island täidab Kopenhaageni kriteeriume ning ühinemisläbirääkimised Islandiga avati 27. juulil 2010. aastal pärast nõukogult heakskiidu saamist;

| B. | arvestades, et läbirääkimisteks on avatud 27 peatükki, millest 11 on ajutiselt suletud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et läbirääkimisteks on avatud 27 peatükki, millest 11 on ajutiselt suletud;

| C. | arvestades, et Islandi uus valitsus on ühinemisprotsessi peatanud ning praegu on käimas ühinemisläbirääkimiste ja Euroopa Liidu arengu hindamine, et arutada neid küsimusi Islandi parlamendis (Alþingi); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Islandi uus valitsus on ühinemisprotsessi peatanud ning praegu on käimas ühinemisläbirääkimiste ja Euroopa Liidu arengu hindamine, et arutada neid küsimusi Islandi parlamendis (Alþingi);

| D. | arvestades, et Islandi valitsus on teatanud, et ühinemisläbirääkimisi ei jätkata ilma eelneva rahvahääletuseta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Islandi valitsus on teatanud, et ühinemisläbirääkimisi ei jätkata ilma eelneva rahvahääletuseta;

| 1. | märgib, et Islandi valitsus esitas Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse 17. juulil 2009 kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 49 ja lähtudes Alþingis toimunud hääletuse positiivsest tulemusest; |
| --- | --- |

1.

märgib, et Islandi valitsus esitas Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse 17. juulil 2009 kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 49 ja lähtudes Alþingis toimunud hääletuse positiivsest tulemusest;

| 2. | hindab positiivselt väljavaadet, et uueks liikmesriigiks saab riik, millel on hästi toimiv demokraatlik traditsioon ning tugevad institutsioonid ja tugev kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

2.

hindab positiivselt väljavaadet, et uueks liikmesriigiks saab riik, millel on hästi toimiv demokraatlik traditsioon ning tugevad institutsioonid ja tugev kodanikuühiskond;

| 3. | märgib, et Islandil on hea üldine võime täita liikmesusest tulenevaid kohustusi eelkõige tänu oma osalusele Euroopa Majanduspiirkonnas; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Islandil on hea üldine võime täita liikmesusest tulenevaid kohustusi eelkõige tänu oma osalusele Euroopa Majanduspiirkonnas;

| 4. | rõhutab, et ühinemisläbirääkimisi on peetud läbipaistvalt ja kaasavalt, ning väljendab rahulolu selle üle, et läbirääkimisteks on avatud 27 peatükki ja neist 11 on ajutiselt suletud, mis näitab ühinemisprotsessi edukat kulgemist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ühinemisläbirääkimisi on peetud läbipaistvalt ja kaasavalt, ning väljendab rahulolu selle üle, et läbirääkimisteks on avatud 27 peatükki ja neist 11 on ajutiselt suletud, mis näitab ühinemisprotsessi edukat kulgemist;

| 5. | rõhutab, et Euroopa Liit on endiselt täielikult valmis ühinemisläbirääkimiste protsessi jätkama ja selle lõpule viima; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Euroopa Liit on endiselt täielikult valmis ühinemisläbirääkimiste protsessi jätkama ja selle lõpule viima;

| 6. | märgib, et hiljutised avaliku arvamuse küsitlused näitavad, et enamik islandlasi soovib ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimist; |
| --- | --- |

6.

märgib, et hiljutised avaliku arvamuse küsitlused näitavad, et enamik islandlasi soovib ühinemisläbirääkimiste lõpuleviimist;

| 7. | märgib, et Island jääb endiselt taotlejariigiks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Island jääb endiselt taotlejariigiks;

| 8. | võtab teadmiseks Islandi valitsuse otsuse korraldada referendum ühinemisläbirääkimiste lõppu ära ootamata; ootab parlamentaarset arutelu ja Alþingi poolset hinnangu andmist ühinemisläbirääkimistele ja Euroopa Liidu arengusuundadele; pakub abi sellise hinnangu ettevalmistamiseks; loodab, et asjakohane hindamine suudetakse õigeaegselt lõpule viia, ning ootab järgnevaid otsuseid selle kohta, kuidas edasi minna, sealhulgas otsust, kas korraldada referendum ühinemisläbirääkimiste jätkamise kohta; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks Islandi valitsuse otsuse korraldada referendum ühinemisläbirääkimiste lõppu ära ootamata; ootab parlamentaarset arutelu ja Alþingi poolset hinnangu andmist ühinemisläbirääkimistele ja Euroopa Liidu arengusuundadele; pakub abi sellise hinnangu ettevalmistamiseks; loodab, et asjakohane hindamine suudetakse õigeaegselt lõpule viia, ning ootab järgnevaid otsuseid selle kohta, kuidas edasi minna, sealhulgas otsust, kas korraldada referendum ühinemisläbirääkimiste jätkamise kohta;

| 9. | loodab, et referendum korraldatakse lähema aja jooksul; |
| --- | --- |

9.

loodab, et referendum korraldatakse lähema aja jooksul;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Alþingi esimehele ja Islandi valitsusele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Alþingi esimehele ja Islandi valitsusele.

---

(1)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 73.

(2)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 89.

(3)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 61.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/137

---

P7_TA(2014)0042

Olukord Lõuna-Sudaanis

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon olukorra kohta Lõuna-Sudaanis (2014/2512(RSP))

(2016/C 482/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta, eelkõige 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kohta Lõuna-Sudaani arengu ja riigi ülesehitamise valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta, eelkõige 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kohta Lõuna-Sudaani arengu ja riigi ülesehitamise valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 2. jaanuari 2014. aasta ja 24. detsembri 2013. aasta avaldusi olukorra kohta Lõuna-Sudaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 2. jaanuari 2014. aasta ja 24. detsembri 2013. aasta avaldusi olukorra kohta Lõuna-Sudaanis,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja pressiesindaja 16. ja 28. detsembri 2013. aasta avaldusi olukorra kohta Lõuna-Sudaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja pressiesindaja 16. ja 28. detsembri 2013. aasta avaldusi olukorra kohta Lõuna-Sudaanis,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2013. aasta järeldusi Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2013. aasta järeldusi Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse liidu delegatsiooni poolt 20. detsembril 2013. aastal kohapeal tehtud ELi avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu delegatsiooni poolt 20. detsembril 2013. aastal kohapeal tehtud ELi avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 24. detsembri 2013. aasta resolutsiooni 2132 (2013) ja 25. novembri 2013. aasta resolutsiooni 2126 (2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 24. detsembri 2013. aasta resolutsiooni 2132 (2013) ja 25. novembri 2013. aasta resolutsiooni 2126 (2013),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 24. detsembri 2013. aasta avaldust, milles nõutakse, et Lõuna-Sudaani juhid teeksid lõpu murettekitavale vägivallale tsiviilelanike kallal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 24. detsembri 2013. aasta avaldust, milles nõutakse, et Lõuna-Sudaani juhid teeksid lõpu murettekitavale vägivallale tsiviilelanike kallal,

| — | võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) 7. jaanuari 2014. aasta seisundiaruannet nr 8 Lõuna-Sudaani kriisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) 7. jaanuari 2014. aasta seisundiaruannet nr 8 Lõuna-Sudaani kriisi kohta,

| — | võttes arvesse Lõuna-Sudaanis valitsevat olukorda käsitlevaid kõnelusi, mida nõudis Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu oma 30. detsembri 2013. aasta kohtumisel Banjulis ning Valitsustevaheline Arenguamet (IGAD) oma 27. detsembri 2013. aasta tippkohtumisel Nairobis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lõuna-Sudaanis valitsevat olukorda käsitlevaid kõnelusi, mida nõudis Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu oma 30. detsembri 2013. aasta kohtumisel Banjulis ning Valitsustevaheline Arenguamet (IGAD) oma 27. detsembri 2013. aasta tippkohtumisel Nairobis,

| — | võttes arvesse 8. jaanuari 2014. aasta avaldust, mille tegid IGADi erisaadikud pärast oma reisi Jubasse, et lahendada valitsuse ja mässuliste vaheliste kõneluste ummikseis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. jaanuari 2014. aasta avaldust, mille tegid IGADi erisaadikud pärast oma reisi Jubasse, et lahendada valitsuse ja mässuliste vaheliste kõneluste ummikseis,

| — | võttes arvesse 2005. aastal sõlmitud Sudaani üldist rahukokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal sõlmitud Sudaani üldist rahukokkulepet,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 24. aprilli 2012. aasta kommünikees esitatud Sudaani ja Lõuna-Sudaani tegevuskava, mida EL täielikult toetab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 24. aprilli 2012. aasta kommünikees esitatud Sudaani ja Lõuna-Sudaani tegevuskava, mida EL täielikult toetab,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu nimel 4. jaanuaril 2014. aastal avaldatud Aafrika Liidu komisjoni esimehe dr Nkosazana Dlamini-Zuma pressiteadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu nimel 4. jaanuaril 2014. aastal avaldatud Aafrika Liidu komisjoni esimehe dr Nkosazana Dlamini-Zuma pressiteadet,

| — | võttes arvesse IGADi täitevsekretariaadi 19. detsembri 2013. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IGADi täitevsekretariaadi 19. detsembri 2013. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et poliitiline konflikt puhkes pärast seda, kui dinka hõimu kuuluv riigi president Salva Kiir käis välja süüdistuse, et nueri hõimu kuuluv ametist vabastatud asepresident Riek Machar kavandab tema vastu riigipööret; arvestades, et Riek Machar on riigipöörde katset eitanud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et poliitiline konflikt puhkes pärast seda, kui dinka hõimu kuuluv riigi president Salva Kiir käis välja süüdistuse, et nueri hõimu kuuluv ametist vabastatud asepresident Riek Machar kavandab tema vastu riigipööret; arvestades, et Riek Machar on riigipöörde katset eitanud;

| B. | arvestades, et Lõuna-Sudaani valitsus on vahistanud president Kiiri vastu suunatud väidetava riigipöördekatse eest 11 juhtivat poliitikut, sealhulgas endise rahandusministri ja erakonna SPLM endise peasekretäri; arvestades, et 23. juulil 2013 saatis president Kiir laiali kogu valitsuskabineti ja vabastas ametist asepresidendi Riek Machari; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lõuna-Sudaani valitsus on vahistanud president Kiiri vastu suunatud väidetava riigipöördekatse eest 11 juhtivat poliitikut, sealhulgas endise rahandusministri ja erakonna SPLM endise peasekretäri; arvestades, et 23. juulil 2013 saatis president Kiir laiali kogu valitsuskabineti ja vabastas ametist asepresidendi Riek Machari;

| C. | arvestades, et praegune konflikt peaks leidma demokraatliku poliitilise lahenduse ja sillutama teed demokraatlikult kokku lepitavatele institutsioonidele, et ehitada üles iseseisvusreferendumi tulemusel sündinud uus riik; arvestades, et kodanikuühiskond on nõudnud probleemi rahumeelset poliitilist lahendamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegune konflikt peaks leidma demokraatliku poliitilise lahenduse ja sillutama teed demokraatlikult kokku lepitavatele institutsioonidele, et ehitada üles iseseisvusreferendumi tulemusel sündinud uus riik; arvestades, et kodanikuühiskond on nõudnud probleemi rahumeelset poliitilist lahendamist;

| D. | arvestades, et Lõuna-Sudaani konflikti kaasatud pooled alustasid 7. jaanuaril 2014. aastal Addis Abebas IGADi egiidi all läbirääkimisi; arvestades, et läbirääkimiste peamisteks päevakorrapunktideks on vaenutegevuse lõpetamine, humanitaarkoridoride avamine, poliitvangide küsimus ja tsiviilelanike kaitse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lõuna-Sudaani konflikti kaasatud pooled alustasid 7. jaanuaril 2014. aastal Addis Abebas IGADi egiidi all läbirääkimisi; arvestades, et läbirääkimiste peamisteks päevakorrapunktideks on vaenutegevuse lõpetamine, humanitaarkoridoride avamine, poliitvangide küsimus ja tsiviilelanike kaitse;

| E. | arvestades, et käimasolevatest rahukõnelustest hoolimata valitseb endiselt ebastabiilsus ning jätkub võitlustegevus ja relvajõudude mobiliseerimine; arvestades, et valitsusväed püüavad praegu haarata uuesti oma kontrolli alla Bori linna, mis on viimane endiselt mässuliste võimu all olev osariigi pealinn; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et käimasolevatest rahukõnelustest hoolimata valitseb endiselt ebastabiilsus ning jätkub võitlustegevus ja relvajõudude mobiliseerimine; arvestades, et valitsusväed püüavad praegu haarata uuesti oma kontrolli alla Bori linna, mis on viimane endiselt mässuliste võimu all olev osariigi pealinn;

| F. | arvestades, et USA saadik Donald Booth ja Lõuna-Sudaani naaberriikide saadikud kohtusid 11. jaanuaril 2014. aastal Riek Machariga, et püüda lisada mõlema poole ettepanekud relvarahu dokumendi eelnõusse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et USA saadik Donald Booth ja Lõuna-Sudaani naaberriikide saadikud kohtusid 11. jaanuaril 2014. aastal Riek Machariga, et püüda lisada mõlema poole ettepanekud relvarahu dokumendi eelnõusse;

| G. | arvestades, et 8. jaanuaril 2014. aastal osalesid kümned inimesed Jubas rahumarsil eesmärgiga mõista hukka presidendi ja ametist vabastatud asepresidendi leeride vaheline võitlus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 8. jaanuaril 2014. aastal osalesid kümned inimesed Jubas rahumarsil eesmärgiga mõista hukka presidendi ja ametist vabastatud asepresidendi leeride vaheline võitlus;

| H. | arvestades, et ka etnilise mõõtme omandanud praeguse konflikti juured peituvad SPLM/A 1991. aasta lõhenemises SPLM/A kadunud juhi Garangi rühmituse, keda toetas Salva Kiir, ja Garangi juhtimist vastustanud Riek Machar rühmituse vahel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ka etnilise mõõtme omandanud praeguse konflikti juured peituvad SPLM/A 1991. aasta lõhenemises SPLM/A kadunud juhi Garangi rühmituse, keda toetas Salva Kiir, ja Garangi juhtimist vastustanud Riek Machar rühmituse vahel;

| I. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu võttis vastu resolutsiooni, millega anti luba vägede täiendamiseks 5 500 isiku võrra ja 440 politseiniku lähetamiseks, et suurendada üldist vägede esindatust ÜRO Lõuna-Sudaani missioonis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu võttis vastu resolutsiooni, millega anti luba vägede täiendamiseks 5 500 isiku võrra ja 440 politseiniku lähetamiseks, et suurendada üldist vägede esindatust ÜRO Lõuna-Sudaani missioonis;

| J. | arvestades, et 15. detsembril 2013 toimusid sõjalised kokkupõrked presidendi kaardiväelaste vahel Lõuna-Sudaani pealinna Juba kasarmutes; arvestades, et võitlustegevus hakkas levima Jonglei piirkonda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 15. detsembril 2013 toimusid sõjalised kokkupõrked presidendi kaardiväelaste vahel Lõuna-Sudaani pealinna Juba kasarmutes; arvestades, et võitlustegevus hakkas levima Jonglei piirkonda;

| K. | arvestades, et dokumenteeritud on massilisi kohtuväliseid tapmisi, üksikisikute sihikulevõtmisi nende etnilise kuuluvuse alusel ja omavolilisi kinnipidamisi ning et 6. jaanuaril 2014. aastal tuvastati vähemalt kolm massihauda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et dokumenteeritud on massilisi kohtuväliseid tapmisi, üksikisikute sihikulevõtmisi nende etnilise kuuluvuse alusel ja omavolilisi kinnipidamisi ning et 6. jaanuaril 2014. aastal tuvastati vähemalt kolm massihauda;

| L. | arvestades, et ÜRO andmetel on praeguses Lõuna-Sudaani kriisis tapetud tuhandeid ja sajad tuhanded tsiviilelanikud on muutunud riigisisesteks põgenikeks, kümned tuhanded neist viibivad riigi mitmes piirkonnas ÜRO baasides ja vajavad kiiresti hädapäraseid tervishoiuteenuseid, puhast vett ja paremaid sanitaartingimusi; arvestades, et Ugandast ja Etioopiast varjupaika otsivate lõunasudaanlaste arv on järsult kasvanud; arvestades, et 14. jaanuaril 2014 uppus vähemalt 200 Malakali linnas toimuva võitlustegevuse eest põgenevat tsiviilelanikku praamiõnnetuses Valge Niiluse jõel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO andmetel on praeguses Lõuna-Sudaani kriisis tapetud tuhandeid ja sajad tuhanded tsiviilelanikud on muutunud riigisisesteks põgenikeks, kümned tuhanded neist viibivad riigi mitmes piirkonnas ÜRO baasides ja vajavad kiiresti hädapäraseid tervishoiuteenuseid, puhast vett ja paremaid sanitaartingimusi; arvestades, et Ugandast ja Etioopiast varjupaika otsivate lõunasudaanlaste arv on järsult kasvanud; arvestades, et 14. jaanuaril 2014 uppus vähemalt 200 Malakali linnas toimuva võitlustegevuse eest põgenevat tsiviilelanikku praamiõnnetuses Valge Niiluse jõel;

| M. | arvestades, et aktiivne vaenutegevus on peamine probleem, mis takistab humanitaarabi kohalejõudmist; arvestades, et kogu riigis ei jätku inimestele toitu ja et põhitoiduaineid vajatakse eriti Bori ja Bentiu linnas; arvestades, et vägivalla ja põgenemise tõttu on inimesed kaotanud elatusvahendid, eeskätt toiduallikad, ning see võib lõpuks kaasa tuua toidukriisi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et aktiivne vaenutegevus on peamine probleem, mis takistab humanitaarabi kohalejõudmist; arvestades, et kogu riigis ei jätku inimestele toitu ja et põhitoiduaineid vajatakse eriti Bori ja Bentiu linnas; arvestades, et vägivalla ja põgenemise tõttu on inimesed kaotanud elatusvahendid, eeskätt toiduallikad, ning see võib lõpuks kaasa tuua toidukriisi;

| N. | arvestades, et hiljuti on esinenud rünnakuid nuba hõimu vastu, Nuba mägede piirkonnas elavate tsiviilisikute ebaseaduslikke hukkamisi, massivägistamisi ja meelevaldseid vahistamisi; arvestades, et 2013. aasta detsembri kahe viimase nädala jooksul ründasid julgeolekujõudude poolt toetatud Sudaani valitsuse võitlejad ja relvajõud mitmeid piirkondi Kadugli ja Dillanji lähistel, sundides tuhandeid tsiviilisikud oma kodudest põgenema ja pannes teadete kohaselt toime ebaseaduslikke tapmisi ja naiste massivägistamisi; arvestades, et praegune kriis avaldab mõju palju laiemale, juba niigi ebastabiilsusele kalduvale regioonile, ning et kohapeal toimuvat rahvusvahelist reageeringut kavandades ei tohi seda hetkekski unustada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et hiljuti on esinenud rünnakuid nuba hõimu vastu, Nuba mägede piirkonnas elavate tsiviilisikute ebaseaduslikke hukkamisi, massivägistamisi ja meelevaldseid vahistamisi; arvestades, et 2013. aasta detsembri kahe viimase nädala jooksul ründasid julgeolekujõudude poolt toetatud Sudaani valitsuse võitlejad ja relvajõud mitmeid piirkondi Kadugli ja Dillanji lähistel, sundides tuhandeid tsiviilisikud oma kodudest põgenema ja pannes teadete kohaselt toime ebaseaduslikke tapmisi ja naiste massivägistamisi; arvestades, et praegune kriis avaldab mõju palju laiemale, juba niigi ebastabiilsusele kalduvale regioonile, ning et kohapeal toimuvat rahvusvahelist reageeringut kavandades ei tohi seda hetkekski unustada;

| O. | arvestades, et Ida-Aafrika riikidest naabrid, sealhulgas Keenia ja Etioopia, on avaldanud mõlemale poolele survet rahu taotlemiseks; arvestades, et Uganda saatis president Kiiri taotluse alusel riiki 1 200 sõjaväelast ja sõjatehnikat, et kindlustada selliseid rajatisi nagu lennujaam ja riigihooned; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Ida-Aafrika riikidest naabrid, sealhulgas Keenia ja Etioopia, on avaldanud mõlemale poolele survet rahu taotlemiseks; arvestades, et Uganda saatis president Kiiri taotluse alusel riiki 1 200 sõjaväelast ja sõjatehnikat, et kindlustada selliseid rajatisi nagu lennujaam ja riigihooned;

| P. | arvestades, et ÜRO abitaotluse alusel käivitati 4. jaanuaril 2014. aastal liidu kodanikukaitse mehhanism, et toetada Lõuna-Sudaani mitterahalise abiga, mis seisneb peavarju, meditsiinitarvete, ravimite, heaoluvahendite ja toiduga varustamises; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO abitaotluse alusel käivitati 4. jaanuaril 2014. aastal liidu kodanikukaitse mehhanism, et toetada Lõuna-Sudaani mitterahalise abiga, mis seisneb peavarju, meditsiinitarvete, ravimite, heaoluvahendite ja toiduga varustamises;

| Q. | arvestades, et Lõuna-Sudaani Vabariik on üks maailma vaesemaid ja vähim arenenud riike, mille elanikkonnast 50 % elab allpool vaesuspiiri, kus on suurim emade suremus maailmas ja üks suuremaid laste suremusi, kus umbes 75 % on kirjaoskamatud ja üksnes kolmandikul elanikest on juurdepääs puhtale veele; arvestades, et igal aastal ähvardab toiduga kindlustamatus rohkem kui miljonit inimest; arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid osutavad ligikaudu 80 % kõigist Lõuna-Sudaani tervishoiu- ja põhiteenustest ning arvestades, et juurdepääs humanitaarabile on aktiivse vaenutegevuse ning humanitaarabitöötajate ja nende vara vastu suunatud rünnakute tõttu endiselt piiratud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Lõuna-Sudaani Vabariik on üks maailma vaesemaid ja vähim arenenud riike, mille elanikkonnast 50 % elab allpool vaesuspiiri, kus on suurim emade suremus maailmas ja üks suuremaid laste suremusi, kus umbes 75 % on kirjaoskamatud ja üksnes kolmandikul elanikest on juurdepääs puhtale veele; arvestades, et igal aastal ähvardab toiduga kindlustamatus rohkem kui miljonit inimest; arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid osutavad ligikaudu 80 % kõigist Lõuna-Sudaani tervishoiu- ja põhiteenustest ning arvestades, et juurdepääs humanitaarabile on aktiivse vaenutegevuse ning humanitaarabitöötajate ja nende vara vastu suunatud rünnakute tõttu endiselt piiratud;

| R. | arvestades, et EL on teatanud, et kavatseb eraldada humanitaarmeetmeteks Lõuna-Sudaanis 50 miljonit eurot; arvestades, et sellega tõuseb ELi poolt 2013. ja 2014. eelarveaastal antava humanitaarabi kogusumma 170 miljoni euroni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL on teatanud, et kavatseb eraldada humanitaarmeetmeteks Lõuna-Sudaanis 50 miljonit eurot; arvestades, et sellega tõuseb ELi poolt 2013. ja 2014. eelarveaastal antava humanitaarabi kogusumma 170 miljoni euroni;

| S. | arvestades, et abiorganisatsioonid käivitasid 31. detsembril 2013. aastal Lõuna-Sudaani kriisile reageerimise kava; arvestades, et OCHA esitas ühistaotluse 166 miljoni USA dollari eraldamiseks, et reageerida kriisile ja abistada hinnanguliselt 628 000 inimest jaanuarist kuni märtsini 2014; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et abiorganisatsioonid käivitasid 31. detsembril 2013. aastal Lõuna-Sudaani kriisile reageerimise kava; arvestades, et OCHA esitas ühistaotluse 166 miljoni USA dollari eraldamiseks, et reageerida kriisile ja abistada hinnanguliselt 628 000 inimest jaanuarist kuni märtsini 2014;

| T. | arvestades, et riigi ülesehitamiseks ja tugevdamiseks on vaja pikaajalist perspektiivi ning rahvusvahelise üldsuse kindlat, prognoositavat ja stabiilset osalust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et riigi ülesehitamiseks ja tugevdamiseks on vaja pikaajalist perspektiivi ning rahvusvahelise üldsuse kindlat, prognoositavat ja stabiilset osalust;

| 1. | mõistab sügavalt hukka hiljutised võitluspuhangud Lõuna-Sudaanis ning kutsub kõiki pooli üles panema relvad maha ja lõpetama viivitamata vägivalla, mis on alates kriisi puhkemisest 2013. aasta detsembris põhjustanud tsiviilelanikkonna hulgas surma-, vigastus- ja kahjujuhtumeid ja sundinud sadu tuhandeid inimesi riigisiseseks põgenikuks; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka hiljutised võitluspuhangud Lõuna-Sudaanis ning kutsub kõiki pooli üles panema relvad maha ja lõpetama viivitamata vägivalla, mis on alates kriisi puhkemisest 2013. aasta detsembris põhjustanud tsiviilelanikkonna hulgas surma-, vigastus- ja kahjujuhtumeid ja sundinud sadu tuhandeid inimesi riigisiseseks põgenikuks;

| 2. | väljendab sügavat muret vägivalla hiljutise ägenemise pärast Lõuna-Sudaanis, millel on tõsised humanitaarsed, julgeolekualased, poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed riigis, mille olukord on niigi ebakindel ja kõikuv ning mis võib destabiliseerida kogu Ida-Aafrika piirkonna; on eriti mures konflikti etnilise mõõtme pärast; rõhutab, et võimu poole püüdlemine vägivalla või etnilistel kriteeriumidel põhineva jaotuse abil on vastuolus demokraatliku õigusriigi põhimõtte ja rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret vägivalla hiljutise ägenemise pärast Lõuna-Sudaanis, millel on tõsised humanitaarsed, julgeolekualased, poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed riigis, mille olukord on niigi ebakindel ja kõikuv ning mis võib destabiliseerida kogu Ida-Aafrika piirkonna; on eriti mures konflikti etnilise mõõtme pärast; rõhutab, et võimu poole püüdlemine vägivalla või etnilistel kriteeriumidel põhineva jaotuse abil on vastuolus demokraatliku õigusriigi põhimõtte ja rahvusvahelise õigusega;

| 3. | mõistab hukka teatatud inimõiguste rikkumised ja kuritarvitusjuhtumid ning kutsub kõiki pooli üles lõpetama kohe igasugune inimõiguste rikkumine, sh pagulaste ja riigisiseste põgenike, naiste ja kaitsetute inimrühmade ning ajakirjanike inimõiguste rikkumine, ning nõuab inimõiguste rikkumiste toimepanijate vastutusele võtmist; on seisukohal, et president Kiir ja Riek Machar peaksid tegema kõik endast oleneva, et teha lõpp inimeste vastu suunatud rikkumistele nende kontrolli all olevate sõdurite poolt |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka teatatud inimõiguste rikkumised ja kuritarvitusjuhtumid ning kutsub kõiki pooli üles lõpetama kohe igasugune inimõiguste rikkumine, sh pagulaste ja riigisiseste põgenike, naiste ja kaitsetute inimrühmade ning ajakirjanike inimõiguste rikkumine, ning nõuab inimõiguste rikkumiste toimepanijate vastutusele võtmist; on seisukohal, et president Kiir ja Riek Machar peaksid tegema kõik endast oleneva, et teha lõpp inimeste vastu suunatud rikkumistele nende kontrolli all olevate sõdurite poolt

| 4. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased pooled austaksid rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi õigusakte, tagaksid juurdepääsu ja kaitse humanitaarorganisatsioonidele, kes on tulnud abistama kannatavaid tsiviilelanikke, ning avaksid humanitaarkoridorid tarvete ja seadmete kohaletoimetamiseks; märgib, et mitmed välisabi organisatsioonid on tegevuse Lõuna-Sudaanis juba katkestanud ning need, kes on jäänud, ei suuda sisepõgenike vajadusi rahuldada; märgib ka seda, et tegutsevad abiorganisatsioonid ei pääse paljudesse piirkondadesse, kus arvatakse olevat kümneid tuhandeid abi ootavaid või selle leidmiseks liikvele läinud inimesi; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased pooled austaksid rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi õigusakte, tagaksid juurdepääsu ja kaitse humanitaarorganisatsioonidele, kes on tulnud abistama kannatavaid tsiviilelanikke, ning avaksid humanitaarkoridorid tarvete ja seadmete kohaletoimetamiseks; märgib, et mitmed välisabi organisatsioonid on tegevuse Lõuna-Sudaanis juba katkestanud ning need, kes on jäänud, ei suuda sisepõgenike vajadusi rahuldada; märgib ka seda, et tegutsevad abiorganisatsioonid ei pääse paljudesse piirkondadesse, kus arvatakse olevat kümneid tuhandeid abi ootavaid või selle leidmiseks liikvele läinud inimesi;

| 5. | kutsub mõlemaid pooli üles jõudma kokkuleppeni ja toetab täielikult Addis Abebas peetavaid läbirääkimisi, nõudes kohese relvarahu kehtestamist ja lahenduse leidmist kestva rahu ja stabiilsuse saavutamiseks; kutsub valitsust ja mässulisi üles alustama heas usus tingimusteta, kaasavaid ja tervikut silmas pidavaid poliitilisi kõnelusi, et läbirääkimised edukalt lõpetada; väljendab heameelt Aafrika Liidu ja IGADi jõupingutuste üle kaasava dialoogi ja vahendamise edendamiseks; |
| --- | --- |

5.

kutsub mõlemaid pooli üles jõudma kokkuleppeni ja toetab täielikult Addis Abebas peetavaid läbirääkimisi, nõudes kohese relvarahu kehtestamist ja lahenduse leidmist kestva rahu ja stabiilsuse saavutamiseks; kutsub valitsust ja mässulisi üles alustama heas usus tingimusteta, kaasavaid ja tervikut silmas pidavaid poliitilisi kõnelusi, et läbirääkimised edukalt lõpetada; väljendab heameelt Aafrika Liidu ja IGADi jõupingutuste üle kaasava dialoogi ja vahendamise edendamiseks;

| 6. | nõuab kõigi poliitvangide ja eriti 11 juhtiva poliitiku vabastamist, kelle kinnipidamine on saanud rahuläbirääkimiste pidamist takistavaks asjaoluks; |
| --- | --- |

6.

nõuab kõigi poliitvangide ja eriti 11 juhtiva poliitiku vabastamist, kelle kinnipidamine on saanud rahuläbirääkimiste pidamist takistavaks asjaoluks;

| 7. | kutsub kõiki Lõuna-Sudaani naabreid ja piirkondlikke jõude tegema tihedat koostööd, et parandada julgeolekuolukorda riigis ja piirkonnas ning leida praegusele kriisile rahumeelne ja püsiv poliitiline lahendus; rõhutab, et eelkõige Sudaaniga tehtav koostöö tähendaks suhete paranemist pärast seda, kui kodusõja vaenupooled oleksid 2012. aasta alguses naftatasude ja piiri kulgemise alaste lahkarvamustega seoses peaaegu vallandanud uue konflikti; |
| --- | --- |

7.

kutsub kõiki Lõuna-Sudaani naabreid ja piirkondlikke jõude tegema tihedat koostööd, et parandada julgeolekuolukorda riigis ja piirkonnas ning leida praegusele kriisile rahumeelne ja püsiv poliitiline lahendus; rõhutab, et eelkõige Sudaaniga tehtav koostöö tähendaks suhete paranemist pärast seda, kui kodusõja vaenupooled oleksid 2012. aasta alguses naftatasude ja piiri kulgemise alaste lahkarvamustega seoses peaaegu vallandanud uue konflikti;

| 8. | väljendab heameelt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu otsuse üle moodustada komisjon inimõiguste rikkumiste ja muude kuritarvitusjuhtumite uurimiseks ning soovituste tegemiseks viiside ja vahendite kohta, mille abil tagada vastutus, leppimine ja vastasseisu ületamine kõikide kogukondade hulgas; väljendab heameelt ÜRO Lõuna-Sudaani missiooni (UNMISS) inimõiguste alase uurimissuutlikkuse suurendamise üle ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo toetuse abil; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu otsuse üle moodustada komisjon inimõiguste rikkumiste ja muude kuritarvitusjuhtumite uurimiseks ning soovituste tegemiseks viiside ja vahendite kohta, mille abil tagada vastutus, leppimine ja vastasseisu ületamine kõikide kogukondade hulgas; väljendab heameelt ÜRO Lõuna-Sudaani missiooni (UNMISS) inimõiguste alase uurimissuutlikkuse suurendamise üle ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo toetuse abil;

| 9. | peab kahetsusväärseks ELi kõrge esindaja otsust lõpetada Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud ELi eriesindaja volitused, kuna Sudaanis on tõsised poliitilised rahutused ja relvakonfliktid; on seisukohal, et ilma ELi Sudaani ja Lõuna-Sudaani eriesindaja määramiseta jääb EL rahvusvahelistest läbirääkimistest ja jõupingutustest kõrvale; nõuab seetõttu, et kõrge esindaja võtaks oma otsuse tagasi ja pikendaks Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud ELi eriesindaja volitusi; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks ELi kõrge esindaja otsust lõpetada Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud ELi eriesindaja volitused, kuna Sudaanis on tõsised poliitilised rahutused ja relvakonfliktid; on seisukohal, et ilma ELi Sudaani ja Lõuna-Sudaani eriesindaja määramiseta jääb EL rahvusvahelistest läbirääkimistest ja jõupingutustest kõrvale; nõuab seetõttu, et kõrge esindaja võtaks oma otsuse tagasi ja pikendaks Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud ELi eriesindaja volitusi;

| 10. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles pidama kinni Lõuna-Sudaani ja piirkonnaga seoses võetud rahastamiskohustustest ning mobiliseerima vahendeid, et viivitamata reageerida halvenevale humanitaarolukorrale Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

10.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles pidama kinni Lõuna-Sudaani ja piirkonnaga seoses võetud rahastamiskohustustest ning mobiliseerima vahendeid, et viivitamata reageerida halvenevale humanitaarolukorrale Lõuna-Sudaanis;

| 11. | väljendab muret laialt levinud korruptsiooni pärast; peab lisaks murettekitavaks asjaolu, et selline korruptsioon kahjustab vaba ja õiglase demokraatia, stabiilsuse ja majanduskasvu saavutamise väljavaateid; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret laialt levinud korruptsiooni pärast; peab lisaks murettekitavaks asjaolu, et selline korruptsioon kahjustab vaba ja õiglase demokraatia, stabiilsuse ja majanduskasvu saavutamise väljavaateid;

| 12. | väljendab heameelt otsuse üle tugevdada ÜRO Lõuna-Sudaani missiooni (UNMISS) sõjaväelaste ja politseiametnike, logistikavaldkonna töötajate ja tsiviilpersonali lisajõududega; rõhutab sellegipoolest, et tsiviilisikute kaitsmine kuulub riigi esmasesse vastutusvaldkonda; tunnustab ÜRO eriesindaja ja UNMISSi juhi Hilde Johnsoni tööd; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt otsuse üle tugevdada ÜRO Lõuna-Sudaani missiooni (UNMISS) sõjaväelaste ja politseiametnike, logistikavaldkonna töötajate ja tsiviilpersonali lisajõududega; rõhutab sellegipoolest, et tsiviilisikute kaitsmine kuulub riigi esmasesse vastutusvaldkonda; tunnustab ÜRO eriesindaja ja UNMISSi juhi Hilde Johnsoni tööd;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lõuna-Sudaani valitsusele, Lõuna-Sudaani inimõiguste volinikule, Lõuna-Sudaani parlamendile, Aafrika Liidu institutsioonidele, Valitsustevahelisele Arenguametile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lõuna-Sudaani valitsusele, Lõuna-Sudaani inimõiguste volinikule, Lõuna-Sudaani parlamendile, Aafrika Liidu institutsioonidele, Valitsustevahelisele Arenguametile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0546.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/141 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/141

---

P7_TA(2014)0043

ELi strateegia kodutuse kohta

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (2013/2994(RSP))

(2016/C 482/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 9, 14, 151 ja 153, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 9, 14, 151 ja 153,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artiklit 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artiklit 31,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 34 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 34 ja 36,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“ (COM(2010)0758),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (2),

| — | võttes arvesse 2010. aasta detsembris toimunud Euroopa konsensuskonverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta detsembris toimunud Euroopa konsensuskonverentsi,

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi kodutuse kaotamise strateegia kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Kodutuse vastu võitlemine Euroopa Liidus“ (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 20. veebruari 2013. aasta töödokumenti „Kodutuse vastu võitlemine Euroopa Liidus“ (SWD(2013)0042),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni sotsiaalelamute kohta Euroopa Liidus (4),

| — | võttes arvesse kuut põhimõtet, milles lepiti kokku Leuvenis 1. märtsil 2013 eesistujariigi Iirimaa algatusel toimunud kodutuse teemalisel ministrite ümarlaua kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kuut põhimõtet, milles lepiti kokku Leuvenis 1. märtsil 2013 eesistujariigi Iirimaa algatusel toimunud kodutuse teemalisel ministrite ümarlaua kohtumisel,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et kõik inimesed on sündinud vabana, võrdse inimväärikuse ja õigustega, ning liikmesriikidel on kohustus neid õigusi edendada ja need tagada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõik inimesed on sündinud vabana, võrdse inimväärikuse ja õigustega, ning liikmesriikidel on kohustus neid õigusi edendada ja need tagada;

| B. | arvestades, et kodutuse näol on tegemist inimväärikuse riivamise ja inimõiguste rikkumisega; arvestades, et eluase on inimese põhivajadus ning inimväärse elu ja sotsiaalse kaasatuse eeltingimus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodutuse näol on tegemist inimväärikuse riivamise ja inimõiguste rikkumisega; arvestades, et eluase on inimese põhivajadus ning inimväärse elu ja sotsiaalse kaasatuse eeltingimus;

| C. | arvestades, et kodutusest on saanud strateegia „Euroopa 2020“ ja selle juhtalgatuse „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm“ ning ELi sotsiaalsete investeeringute paketi raames ELi vaesuse kaotamise poliitika prioriteet; arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse praegune tase ohustab strateegia „Euroopa 2020“ eesmärki vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kodutusest on saanud strateegia „Euroopa 2020“ ja selle juhtalgatuse „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm“ ning ELi sotsiaalsete investeeringute paketi raames ELi vaesuse kaotamise poliitika prioriteet; arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse praegune tase ohustab strateegia „Euroopa 2020“ eesmärki vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra;

| D. | arvestades, et kodutus on vaesuse ja puuduse kõige äärmuslikum vorm ning et kodutus on viimastel aastatel peaaegu kõikides ELi liikmesriikides suurenenud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kodutus on vaesuse ja puuduse kõige äärmuslikum vorm ning et kodutus on viimastel aastatel peaaegu kõikides ELi liikmesriikides suurenenud;

| E. | arvestades, et majandus- ja finantskriisi tõttu kõige enam kannatanud liikmesriikides on kodutuse määr tõusnud enneolematule tasemele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majandus- ja finantskriisi tõttu kõige enam kannatanud liikmesriikides on kodutuse määr tõusnud enneolematule tasemele;

| F. | arvestades, et sotsiaaleluaseme kasutajate sotsiaal-perekondlik profiil on muutunud, samuti on suurenenud nõudlus seda tüüpi eluaseme järele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sotsiaaleluaseme kasutajate sotsiaal-perekondlik profiil on muutunud, samuti on suurenenud nõudlus seda tüüpi eluaseme järele;

| G. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides valitseb sotsiaaleluasemete puudus ning üha suurem nõudlus vastuvõetava hinnaga eluasemete järele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides valitseb sotsiaaleluasemete puudus ning üha suurem nõudlus vastuvõetava hinnaga eluasemete järele;

| H. | arvestades, et mitmed ELi institutsioonid, nt tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO), Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Euroopa Parlament on palunud komisjonil koostada ELi kodutuse kaotamise strateegia või sellelaadne dokument; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmed ELi institutsioonid, nt tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO), Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Euroopa Parlament on palunud komisjonil koostada ELi kodutuse kaotamise strateegia või sellelaadne dokument;

| I. | arvestades, et kodutus on oma olemuselt mitmetahuline probleem ja nõuab mitmekülgset poliitilist reageeringut; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kodutus on oma olemuselt mitmetahuline probleem ja nõuab mitmekülgset poliitilist reageeringut;

| J. | arvestades, et järjest rohkem on tõendeid selle kohta, et kodutuse eluasemepõhine käsitus on kõige tulemuslikum; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et järjest rohkem on tõendeid selle kohta, et kodutuse eluasemepõhine käsitus on kõige tulemuslikum;

| K. | arvestades, et kodutusele pööratakse ELi poolaasta raames järjest rohkem tähelepanu ja mõned liikmesriigid on nimetanud kodutuse oma 2012. ja 2013. aasta riiklikes reformiprogrammides vaesusevastase võitluse esmatähtsaks ülesandeks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kodutusele pööratakse ELi poolaasta raames järjest rohkem tähelepanu ja mõned liikmesriigid on nimetanud kodutuse oma 2012. ja 2013. aasta riiklikes reformiprogrammides vaesusevastase võitluse esmatähtsaks ülesandeks;

| L. | arvestades, et praegune ELi poliitikaraamistik ja sotsiaalne reaalsus kohapeal sillutavad teed paremate ja suurema mõjuga kodutusevastaste meetmete võtmiseks ELi tasandil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praegune ELi poliitikaraamistik ja sotsiaalne reaalsus kohapeal sillutavad teed paremate ja suurema mõjuga kodutusevastaste meetmete võtmiseks ELi tasandil;

| M. | arvestades, et ELi liikmesriikides on kõige arenenum sotsiaalkaitsesüsteem maailmas, mille puhul kodanikud maksavad kõrgeimaid makse sotsiaalteenuste kulude katmiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi liikmesriikides on kõige arenenum sotsiaalkaitsesüsteem maailmas, mille puhul kodanikud maksavad kõrgeimaid makse sotsiaalteenuste kulude katmiseks;

| N. | arvestades, et esmane vastutus kodutusega tegelemise eest lasub liikmesriikidel, eelkõige piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ning arvestades, et ELi strateegial on täiendav roll; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et esmane vastutus kodutusega tegelemise eest lasub liikmesriikidel, eelkõige piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ning arvestades, et ELi strateegial on täiendav roll;

| O. | arvestades, et komisjonil on võimalik oma praeguse pädevuse raames täita jõulisemat rolli, austades samas subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjonil on võimalik oma praeguse pädevuse raames täita jõulisemat rolli, austades samas subsidiaarsuse põhimõtet;

| P. | arvestades, et järjest suuremal arvul liikmesriikidel on olemas terviklik kodutuse kaotamise strateegia ja neil oleks kasu Euroopa tasandi koostööst, et oma poliitikat edasi arendada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et järjest suuremal arvul liikmesriikidel on olemas terviklik kodutuse kaotamise strateegia ja neil oleks kasu Euroopa tasandi koostööst, et oma poliitikat edasi arendada;

| Q. | arvestades, et vaesus ei ole kuritegu ning et kodutus ei ole ei kuritegu ega valitud elustiil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vaesus ei ole kuritegu ning et kodutus ei ole ei kuritegu ega valitud elustiil;

| 1. | juhib tähelepanu sellele, et kodutud näevad vaeva, et eluga toime tulla, ning peavad elama ebainimlikes tingimustes; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu sellele, et kodutud näevad vaeva, et eluga toime tulla, ning peavad elama ebainimlikes tingimustes;

| 2. | nõuab, et komisjon töötaks edasise viivituseta välja ELi kodutuse kaotamise strateegia vastavalt põhimõtetele, mis on esitatud parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioonis kodutuse kaotamise strateegia kohta ning muude ELi institutsioonide ja asutuste ettepanekutes; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et komisjon töötaks edasise viivituseta välja ELi kodutuse kaotamise strateegia vastavalt põhimõtetele, mis on esitatud parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioonis kodutuse kaotamise strateegia kohta ning muude ELi institutsioonide ja asutuste ettepanekutes;

| 3. | on seisukohal, et ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks täiel määral vastama ELi toimimise lepingule, milles sätestatakse „riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste oluline roll ja laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele“; on seisukohal, et kodutuse vastu võitlemise kohustus lasub liikmesriikidel ning ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks seetõttu toetama liikmesriike selle ülesande täitmises võimalikult tulemuslikult, austades samas täielikult subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks täiel määral vastama ELi toimimise lepingule, milles sätestatakse „riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste oluline roll ja laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele“; on seisukohal, et kodutuse vastu võitlemise kohustus lasub liikmesriikidel ning ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks seetõttu toetama liikmesriike selle ülesande täitmises võimalikult tulemuslikult, austades samas täielikult subsidiaarsuse põhimõtet;

| 4. | palub, et komisjon moodustaks kõrgetasemelise ekspertide rühma, mis toetaks teda ELi kodutuse kaotamise strateegia ettevalmistamisel ja edasisel väljatöötamisel; |
| --- | --- |

4.

palub, et komisjon moodustaks kõrgetasemelise ekspertide rühma, mis toetaks teda ELi kodutuse kaotamise strateegia ettevalmistamisel ja edasisel väljatöötamisel;

| 5. | palub, et komisjon pööraks kodutusele vajalikku tähelepanu riigipõhistes soovitustes nendele liikmesriikidele, kus kodutuse probleem vajab hädasti lahendamist; palub, et liikmesriigid lisaksid kodutuse kaotamise veelgi kindlamalt oma riiklikesse reformikavadesse; |
| --- | --- |

5.

palub, et komisjon pööraks kodutusele vajalikku tähelepanu riigipõhistes soovitustes nendele liikmesriikidele, kus kodutuse probleem vajab hädasti lahendamist; palub, et liikmesriigid lisaksid kodutuse kaotamise veelgi kindlamalt oma riiklikesse reformikavadesse;

| 6. | rõhutab, kui oluline on koguda kodutuse kohta põhjalikke ja võrreldavaid andmeid, ilma kodutuid häbimärgistamata; rõhutab, et andmekogumine on tõhusate poliitikameetmete väljatöötamise eeltingimus, mis viib lõpuks kodutuse likvideerimiseni; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui oluline on koguda kodutuse kohta põhjalikke ja võrreldavaid andmeid, ilma kodutuid häbimärgistamata; rõhutab, et andmekogumine on tõhusate poliitikameetmete väljatöötamise eeltingimus, mis viib lõpuks kodutuse likvideerimiseni;

| 7. | väljendab heameelt Euroopa Sotsiaalfondi uue määruse sätete üle, mis käsitlevad näitajaid, mille abil jälgida, kas investeeringud on kodutute või eluasemelt tõrjutud inimeste jaoks tõhusad; kutsub komisjoni üles nende uute vahendite potentsiaali täiel määral ära kasutama; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt Euroopa Sotsiaalfondi uue määruse sätete üle, mis käsitlevad näitajaid, mille abil jälgida, kas investeeringud on kodutute või eluasemelt tõrjutud inimeste jaoks tõhusad; kutsub komisjoni üles nende uute vahendite potentsiaali täiel määral ära kasutama;

| 8. | palub komisjonil kasutada Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) ELi strateegia peamise rahastamisallikana, et rahastada teadusuuringuid ja riikidevahelisi vahetust, ning tugevdada veelgi koostööd olulisimate Euroopa sidusrühmadega; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil kasutada Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) ELi strateegia peamise rahastamisallikana, et rahastada teadusuuringuid ja riikidevahelisi vahetust, ning tugevdada veelgi koostööd olulisimate Euroopa sidusrühmadega;

| 9. | palub komisjonil viia kodutus sisse kõikidesse asjaomastesse ELi poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil viia kodutus sisse kõikidesse asjaomastesse ELi poliitikavaldkondadesse;

| 10. | kutsub komisjoni üles keskenduma ELi kodutuse kaotamise strateegias esmajärjekorras järgmistele teemadele:






  — | eluasemepõhine/„kõige tähtsam on eluase“ kodutuse käsitus; |
| --- | --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles keskenduma ELi kodutuse kaotamise strateegias esmajärjekorras järgmistele teemadele:

—

eluasemepõhine/„kõige tähtsam on eluase“ kodutuse käsitus;

| — | piirülene kodutus; |
| --- | --- |

—

piirülene kodutus;

| — | kodutusega seotud teenuste kvaliteet; |
| --- | --- |

—

kodutusega seotud teenuste kvaliteet;

| — | kodutuse ennetamine; |
| --- | --- |

—

kodutuse ennetamine;

| — | noorte kodutus; |
| --- | --- |

—

noorte kodutus;

| 11. | tuletab meelde oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni kodutuse kaotamise strateegia kohta, milles on esitatud ELi kodutuse kaotamise strateegia põhielemendid, ja rõhutab eelkõige järgmisi punkte:






  — | ELi regulaarne järelevalve kodutuse üle; |
| --- | --- | --- |

11.

tuletab meelde oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni kodutuse kaotamise strateegia kohta, milles on esitatud ELi kodutuse kaotamise strateegia põhielemendid, ja rõhutab eelkõige järgmisi punkte:

—

ELi regulaarne järelevalve kodutuse üle;

| — | teadusuuringud ja teadmiste kogumine kodutuse poliitika ja teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud ja teadmiste kogumine kodutuse poliitika ja teenuste valdkonnas;

| — | sotsiaalne innovatsioon kodutuse poliitikas ja teenustes; |
| --- | --- |

—

sotsiaalne innovatsioon kodutuse poliitikas ja teenustes;

| 12. | nõuab, et liikmesriigid arendaksid kõige kaitsetumatele inimestele kohandatud taskukohaste ja sotsiaalelamispindade ehitamist, et vältida sotsiaalset tõrjutust ja kodutust; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et liikmesriigid arendaksid kõige kaitsetumatele inimestele kohandatud taskukohaste ja sotsiaalelamispindade ehitamist, et vältida sotsiaalset tõrjutust ja kodutust;

| 13. | kutsub liikmesriike üles mitte rikkuma inimõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid ning täielikult järgima kõiki allkirjastatud lepinguid, sh põhiõiguste hartat, ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning Euroopa Nõukogu poolt läbivaadatud Euroopa sotsiaalhartat; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles mitte rikkuma inimõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid ning täielikult järgima kõiki allkirjastatud lepinguid, sh põhiõiguste hartat, ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning Euroopa Nõukogu poolt läbivaadatud Euroopa sotsiaalhartat;

| 14. | kutsub liikmesriike üles lõpetama viivitamata kodutute isikute pidamine kurjategijaks ning muutma diskrimineerivat suhtumist, millega takistatakse kodutute ligipääsu sotsiaalteenustele ja peavarjule; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles lõpetama viivitamata kodutute isikute pidamine kurjategijaks ning muutma diskrimineerivat suhtumist, millega takistatakse kodutute ligipääsu sotsiaalteenustele ja peavarjule;

| 15. | kutsub liikmesriike üles kasutama enim puudustkannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi vahendeid ja teisi programme, nagu Euroopa Sotsiaalfond, et parandada kodutute olukorda ning sillutada teed sotsiaalsele kaasatusele ja tööhõivealasele integratsioonile; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles kasutama enim puudustkannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi vahendeid ja teisi programme, nagu Euroopa Sotsiaalfond, et parandada kodutute olukorda ning sillutada teed sotsiaalsele kaasatusele ja tööhõivealasele integratsioonile;

| 16. | palub liikmesriikidel ja ELi eesistujariigil korraldada kodutuse küsimuse eest vastutavate ELi ministritega ümarlauakohtumisi vastavalt algatusele, mille tegi ELi eesistujariik Iirimaa 2013. aasta märtsis; kutsub komisjoni üles sellistele kohtumistele praktilist ja rahalist abi andma; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel ja ELi eesistujariigil korraldada kodutuse küsimuse eest vastutavate ELi ministritega ümarlauakohtumisi vastavalt algatusele, mille tegi ELi eesistujariik Iirimaa 2013. aasta märtsis; kutsub komisjoni üles sellistele kohtumistele praktilist ja rahalist abi andma;

| 17. | kutsub liikmesriike üles süvendama omavahelist koostööd, et tõhustada vastastikust õpet ning vahetada parimaid tavasid ja töötada välja ühine poliitiline lähenemine; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles süvendama omavahelist koostööd, et tõhustada vastastikust õpet ning vahetada parimaid tavasid ja töötada välja ühine poliitiline lähenemine;

| 18. | palub, et liikmesriigid kasutaksid terviklikku lähenemisviisi, töötades välja laiahaardelisi kodutuse kaotamise strateegiaid, mis on eluasemepõhised ja milles keskendutakse eelkõige ennetusele; |
| --- | --- |

18.

palub, et liikmesriigid kasutaksid terviklikku lähenemisviisi, töötades välja laiahaardelisi kodutuse kaotamise strateegiaid, mis on eluasemepõhised ja milles keskendutakse eelkõige ennetusele;

| 19. | on seisukohal, et liikmesriigid ja nende kohalikud asutused peaksid koostöös üürnike organisatsioonidega rakendama tõhusat ennetuspoliitikat, et vähendada väljatõstmiste arvu; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et liikmesriigid ja nende kohalikud asutused peaksid koostöös üürnike organisatsioonidega rakendama tõhusat ennetuspoliitikat, et vähendada väljatõstmiste arvu;

| 20. | palub, et nõukogu kaaluks sellise garantii soovitamist, mis tagaks, et mitte keegi ELis ei pea magama lahtise taeva all seetõttu, et puuduvad (hädaabi)teenused; |
| --- | --- |

20.

palub, et nõukogu kaaluks sellise garantii soovitamist, mis tagaks, et mitte keegi ELis ei pea magama lahtise taeva all seetõttu, et puuduvad (hädaabi)teenused;

| 21. | palub, et liikmesriigid teeksid vastavalt oma riigi tavadele koostööd asjaomaste abiorganisatsioonidega, et pakkuda kodututele nõustamist ja majutust; |
| --- | --- |

21.

palub, et liikmesriigid teeksid vastavalt oma riigi tavadele koostööd asjaomaste abiorganisatsioonidega, et pakkuda kodututele nõustamist ja majutust;

| 22. | rõhutab, et on vaja kiiremas korras võidelda kodutute igasuguse diskrimineerimise ning tervete kogukondade tõrjumise vastu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et on vaja kiiremas korras võidelda kodutute igasuguse diskrimineerimise ning tervete kogukondade tõrjumise vastu;

| 23. | rõhutab, et eluasemeõiguse tagamine on ülimalt tähtis paljude muude õiguste, sealhulgas mitmete poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste kasutamise seisukohast; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et eluasemeõiguse tagamine on ülimalt tähtis paljude muude õiguste, sealhulgas mitmete poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste kasutamise seisukohast;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, sotsiaalkaitsekomiteele ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, sotsiaalkaitsekomiteele ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 19.

(3)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 101.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0246.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/145 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/145

---

P7_TA(2014)0044

Inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniaktivistide olukord Kambodžas ja Laoses

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniaktivistide olukorra kohta Kambodžas ja Laoses (2014/2515(RSP))

(2016/C 482/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža ja Laose kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža ja Laose kohta,

| — | võttes arvesse 4. jaanuari 2014. aasta ELi kohalikku avaldust töövaidlustega kaasneva vägivalla kohta ja 23. septembri 2013. aasta avaldust Kambodža uue seadusandliku kogu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. jaanuari 2014. aasta ELi kohalikku avaldust töövaidlustega kaasneva vägivalla kohta ja 23. septembri 2013. aasta avaldust Kambodža uue seadusandliku kogu kohta,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 29. juuli 2013. aasta avaldust pärast Kambodžas toimunud valimisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 29. juuli 2013. aasta avaldust pärast Kambodžas toimunud valimisi,

| — | võttes arvesse Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 5. augusti 2013. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 5. augusti 2013. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 2013. aasta aruannet „Kibemagus saak – Euroopa Liidu algatuse „Kõik peale relvade“ inimõiguste mõjuhinnang Kambodžas“, mille koostasid Equitable Cambodia ja Inclusive Development International, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta aruannet „Kibemagus saak – Euroopa Liidu algatuse „Kõik peale relvade“ inimõiguste mõjuhinnang Kambodžas“, mille koostasid Equitable Cambodia ja Inclusive Development International,

| — | võttes arvesse 1997. aasta koostöölepingut Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta koostöölepingut Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 21. detsembril 2012 tehtud avaldust Sombath Somphone kadumise kohta Laoses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 21. detsembril 2012 tehtud avaldust Sombath Somphone kadumise kohta Laoses,

| — | võttes arvesse avaldust, mille Euroopa arengupartnerid tegid 19. novembril 2013 toimunud ümarlauakohtumisel, mille korraldas Laose Demokraatlik Rahvavabariik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldust, mille Euroopa arengupartnerid tegid 19. novembril 2013 toimunud ümarlauakohtumisel, mille korraldas Laose Demokraatlik Rahvavabariik,

| — | võttes arvesse ELi ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi vahel 1. detsembril 1997 sõlmitud koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi vahel 1. detsembril 1997 sõlmitud koostöölepingut,

| — | võttes arvesse 2008. aasta ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta;

| — | võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sundkadumise eest kaitsmise kohta ja ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni kõigi isikute sundkadumise eest kaitsmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sundkadumise eest kaitsmise kohta ja ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni kõigi isikute sundkadumise eest kaitsmise kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

Kambodža

| A. | arvestades, et 3. jaanuaril 2014. aastal toimunud rahumeelsed meeleavaldused, kus tekstiilitööstuse töötajad nõudsid suuremat palka, muutusid vägivaldseks ja julgeolekujõud avasid lahinglaskemoona kasutades meeleavaldajate pihta tule ning tapsid viis ja haavasid rohkem kui 30 inimest; arvestades, et 4. jaanuaril 2014 puhastasid julgeolekujõud vägivalda kasutades Vabaduspargi, kus opositsiooniaktivistid olid kogunenud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 3. jaanuaril 2014. aastal toimunud rahumeelsed meeleavaldused, kus tekstiilitööstuse töötajad nõudsid suuremat palka, muutusid vägivaldseks ja julgeolekujõud avasid lahinglaskemoona kasutades meeleavaldajate pihta tule ning tapsid viis ja haavasid rohkem kui 30 inimest; arvestades, et 4. jaanuaril 2014 puhastasid julgeolekujõud vägivalda kasutades Vabaduspargi, kus opositsiooniaktivistid olid kogunenud;

| B. | arvestades, et hiljutiste sündmuste käigus vahistati 23 inimest, kelle hulgas on ka inimõiguste kaitsjaid, ning neid on teadaolevalt pekstud ja piinatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hiljutiste sündmuste käigus vahistati 23 inimest, kelle hulgas on ka inimõiguste kaitsjaid, ning neid on teadaolevalt pekstud ja piinatud;

| C. | arvestades, et politsei kohaloleku tõttu teravnenud pinged tõid kaasa demonstratsioonide keelu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et politsei kohaloleku tõttu teravnenud pinged tõid kaasa demonstratsioonide keelu;

| D. | arvestades, et õigus rahumeelselt koguneda on sätestatud Kambodža põhiseaduses, inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 20 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 21; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et õigus rahumeelselt koguneda on sätestatud Kambodža põhiseaduses, inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 20 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 21;

| E. | arvestades, et Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei juhid Sam Rainsy ja Kem Sokha kutsuti 14. jaanuariks 2014 Phnom Penhi kohtusse küsitlusele; arvestades, et Sam Rainsy ja Kem Sokha võidakse süüdi mõista rahvarahutuste õhutamises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei juhid Sam Rainsy ja Kem Sokha kutsuti 14. jaanuariks 2014 Phnom Penhi kohtusse küsitlusele; arvestades, et Sam Rainsy ja Kem Sokha võidakse süüdi mõista rahvarahutuste õhutamises;

| F. | arvestades, et ametivõimud ei võtnud kõiki vajalikke meetmeid, et kõrvaldada mõned kõige olulisemad vajakajäämised valimisprotsessis, näiteks ei parandatud valijate nimekirjade usaldusväärsust, ei tagatud õiglast juurdepääsu meediale ega hoitud ära riigi vahendite kasutamist, sealhulgas riigiteenistujate ja sõjaväelaste valimiskampaaniaid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ametivõimud ei võtnud kõiki vajalikke meetmeid, et kõrvaldada mõned kõige olulisemad vajakajäämised valimisprotsessis, näiteks ei parandatud valijate nimekirjade usaldusväärsust, ei tagatud õiglast juurdepääsu meediale ega hoitud ära riigi vahendite kasutamist, sealhulgas riigiteenistujate ja sõjaväelaste valimiskampaaniaid;

| G. | arvestades, et kuningas andis 14. juulil 2013 Sam Rainsyle amnestia, mis võimaldas tal Kambodžasse tagasi pöörduda; arvestades, et tema hääleõigust ja valimistel kandideerimise õigust ei ennistatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuningas andis 14. juulil 2013 Sam Rainsyle amnestia, mis võimaldas tal Kambodžasse tagasi pöörduda; arvestades, et tema hääleõigust ja valimistel kandideerimise õigust ei ennistatud;

| H. | arvestades, et 2013. aasta septembris pärast valimistulemiste teatavaks tegemist korraldas Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei kolmepäevased rahumeelsed massimeeleavaldused Rahvuskogu valimiste ametlike tulemuste vastu; arvestades, et valitsus reageeris neile rahumeelsetele protestidele suure arvu relvastatud politseinike ja sandarmite väljatoomisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2013. aasta septembris pärast valimistulemiste teatavaks tegemist korraldas Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei kolmepäevased rahumeelsed massimeeleavaldused Rahvuskogu valimiste ametlike tulemuste vastu; arvestades, et valitsus reageeris neile rahumeelsetele protestidele suure arvu relvastatud politseinike ja sandarmite väljatoomisega;

| I. | arvestades, et inimõiguste kaitsjaid on pidevalt taga kiusatud, neid on meelevaldselt vahistatud või karistatud valede või liialdatud süüdistuse alusel inimõiguste rahumeelse kasutamise eest; ning arvestades, et selliste tegude puhul valitseb karistamatuse õhkkond; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõiguste kaitsjaid on pidevalt taga kiusatud, neid on meelevaldselt vahistatud või karistatud valede või liialdatud süüdistuse alusel inimõiguste rahumeelse kasutamise eest; ning arvestades, et selliste tegude puhul valitseb karistamatuse õhkkond;

| J. | arvestades, et Kambodžal on inimõiguste olukorraga seoses tõsiseid probleeme, mis tulenevad süstemaatilisest maa sundvõõrandamisest ning valitsuse, valitseva partei ja ametlikku toetust ja kaitset saavate eraettevõtjate korruptsioonist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Kambodžal on inimõiguste olukorraga seoses tõsiseid probleeme, mis tulenevad süstemaatilisest maa sundvõõrandamisest ning valitsuse, valitseva partei ja ametlikku toetust ja kaitset saavate eraettevõtjate korruptsioonist;

| K. | arvestades, et Kambodža inimõiguste olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör teeb ametliku visiidi Kambodžasse 12.–17. jaanuaril 2014; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Kambodža inimõiguste olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör teeb ametliku visiidi Kambodžasse 12.–17. jaanuaril 2014;

| L. | arvestades, et EL on Kambodža suurim abiandja; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL on Kambodža suurim abiandja;

| M. | arvestades, et mitmed rahvusvahelised äriühingud, sealhulgas Euroopa äriühingud, on väidetavalt seotud maaõiguste rikkumistega eelkõige suhkrusektoris, ning arvestades, et 2013. aasta novembris kohustus Coca-Cola järgima täisleppimatust kompensatsioonita maa sundvõõrandamise suhtes; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitmed rahvusvahelised äriühingud, sealhulgas Euroopa äriühingud, on väidetavalt seotud maaõiguste rikkumistega eelkõige suhkrusektoris, ning arvestades, et 2013. aasta novembris kohustus Coca-Cola järgima täisleppimatust kompensatsioonita maa sundvõõrandamise suhtes;

Laos

| N. | arvestades, et Sombath Somphone, inimõiguste ja keskkonnaõiguste aktivist ja kodanikuühiskonna juht, kaasesimees 9. Aasia-Euroopa rahvaste foorumil, mis toimus 2012. aasta oktoobris Vientianes enne ASEMi 9. tippkohtumist, langes arvatavasti 15. detsembril 2012 Vientianes sundkadumise ohvriks; arvestades, et Sombath Somphone perekond ei ole suutnud tema asukohta sellest päevast alates tuvastada, vaatamata kohalikele ametivõimudele korduvalt esitatud palvetele ja ümbruskonna läbiotsimisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Sombath Somphone, inimõiguste ja keskkonnaõiguste aktivist ja kodanikuühiskonna juht, kaasesimees 9. Aasia-Euroopa rahvaste foorumil, mis toimus 2012. aasta oktoobris Vientianes enne ASEMi 9. tippkohtumist, langes arvatavasti 15. detsembril 2012 Vientianes sundkadumise ohvriks; arvestades, et Sombath Somphone perekond ei ole suutnud tema asukohta sellest päevast alates tuvastada, vaatamata kohalikele ametivõimudele korduvalt esitatud palvetele ja ümbruskonna läbiotsimisele;

| O. | arvestades, et Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga (ASEAN) suhtlemiseks loodud delegatsiooni visiidi ajal Laosesse 28. oktoobril 2013 tõstatati Sombath Somphone kadumise küsimus kohtumisel Laose ametivõimudega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga (ASEAN) suhtlemiseks loodud delegatsiooni visiidi ajal Laosesse 28. oktoobril 2013 tõstatati Sombath Somphone kadumise küsimus kohtumisel Laose ametivõimudega;

| P. | arvestades, et rohkem kui aasta pärast tema kadumist on selle juhtumiga seoses endiselt lahendamata olulised küsimused, sealhulgas see, kas juurdlus on läbi viidud või mitte, ning arvestades, et Laose ametivõimud on keeldunud välismaisest abist kadumise uurimiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rohkem kui aasta pärast tema kadumist on selle juhtumiga seoses endiselt lahendamata olulised küsimused, sealhulgas see, kas juurdlus on läbi viidud või mitte, ning arvestades, et Laose ametivõimud on keeldunud välismaisest abist kadumise uurimiseks;

| Q. | arvestades, et Laose Euroopa partnerid peavad Sombath Somphone seletamatut kadumist väga tõsiseks probleemiks ning on seisukohal, et valitsuse tehtud avaldused selle juhtumi kohta on ebapiisavad ja mitteusutavad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Laose Euroopa partnerid peavad Sombath Somphone seletamatut kadumist väga tõsiseks probleemiks ning on seisukohal, et valitsuse tehtud avaldused selle juhtumi kohta on ebapiisavad ja mitteusutavad;

| R. | arvestades, et 15. detsembril 2013 nõudsid 62 valitsusvälist organisatsiooni tema kadumise uut uurimist; arvestades, et 16. detsembril 2013 nõudis isikute sunniviisilise või mittevabatahtliku kadumise küsimustega tegelev ÜRO töörühm, et Laose valitsus teeks kõik endast oleneva, et tuvastada Sombath Somphone asukoht, selgitada välja tema saatus ja asupaik ning võtta kuriteo toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 15. detsembril 2013 nõudsid 62 valitsusvälist organisatsiooni tema kadumise uut uurimist; arvestades, et 16. detsembril 2013 nõudis isikute sunniviisilise või mittevabatahtliku kadumise küsimustega tegelev ÜRO töörühm, et Laose valitsus teeks kõik endast oleneva, et tuvastada Sombath Somphone asukoht, selgitada välja tema saatus ja asupaik ning võtta kuriteo toimepanijad vastutusele;

| S. | arvestades, et on olnud mitmeid teisi sundkadumise juhtumeid; arvestades, et siiani on teadmata veel üheksa inimese asukoht, nende hulka kuuluvad kaks naist Kingkeo ja Somchit, ning seitse meest, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit ja Sourigna, kelle Laose julgeolekujõud novembris 2009 meelevaldselt vahistasid riigi eri kohtades; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et on olnud mitmeid teisi sundkadumise juhtumeid; arvestades, et siiani on teadmata veel üheksa inimese asukoht, nende hulka kuuluvad kaks naist Kingkeo ja Somchit, ning seitse meest, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit ja Sourigna, kelle Laose julgeolekujõud novembris 2009 meelevaldselt vahistasid riigi eri kohtades;

| T. | arvestades, et Laos on viimastel aastatel näidanud kiireimat majanduskasvu Kagu-Aasias ning kodanikuühiskonna tegevus on otsustava tähtsusega selle tagamisel, et inimõigusi ei jäetaks Laose kiire arengu ajal tähelepanuta; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Laos on viimastel aastatel näidanud kiireimat majanduskasvu Kagu-Aasias ning kodanikuühiskonna tegevus on otsustava tähtsusega selle tagamisel, et inimõigusi ei jäetaks Laose kiire arengu ajal tähelepanuta;

Kambodža

| 1. | avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; mõistab hukka Kambodža julgeolekujõudude ülemäärase ja liigse jõukasutuse, mille tagajärjel inimesed hukkusid ja said vigastada; |
| --- | --- |

1.

avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; mõistab hukka Kambodža julgeolekujõudude ülemäärase ja liigse jõukasutuse, mille tagajärjel inimesed hukkusid ja said vigastada;

| 2. | kutsub Kambodža ametivõime üles vaoshoitusele protestijate suhtes ning tuletab meelde, et ametnike igasuguse jõukasutuse kohta kehtib seaduslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõte; |
| --- | --- |

2.

kutsub Kambodža ametivõime üles vaoshoitusele protestijate suhtes ning tuletab meelde, et ametnike igasuguse jõukasutuse kohta kehtib seaduslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõte;

| 3. | kutsub Kambodža ametivõime üles viivitamata vabastama 23 inimest, kes on ebaõiglaselt vahistatud; |
| --- | --- |

3.

kutsub Kambodža ametivõime üles viivitamata vabastama 23 inimest, kes on ebaõiglaselt vahistatud;

| 4. | nõuab tungivalt, et Kambodža ametivõimud viiksid läbi põhjaliku juurdluse ja annaksid kohtu alla inimesed, kes on vastutavad rahumeelsete meeleavaldajate hukkumise ja vigastamise eest; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Kambodža ametivõimud viiksid läbi põhjaliku juurdluse ja annaksid kohtu alla inimesed, kes on vastutavad rahumeelsete meeleavaldajate hukkumise ja vigastamise eest;

| 5. | on mures inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniaktivistide olukorra pärast Kambodžas; mõistab hukka kõik poliitiliselt motiveeritud süüdistused, karistused ja süüdimõistvad kohtuotsused, mis on suunatud poliitiliste vastaste, opositsioonipoliitikute, inimõiguste kaitsjate ja maa-aktivistide vastu; rõhutab, et ametivõimud peavad tagama, et oleks kaitstud üksikisikute ja organisatsioonide õigusi kaitsta ja edendada inimõigusi, sh õigus rahumeelselt kritiseerida valitsuse poliitikat ja selle vastu protestida avalike protestikogunemiste ja streikidega; |
| --- | --- |

5.

on mures inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniaktivistide olukorra pärast Kambodžas; mõistab hukka kõik poliitiliselt motiveeritud süüdistused, karistused ja süüdimõistvad kohtuotsused, mis on suunatud poliitiliste vastaste, opositsioonipoliitikute, inimõiguste kaitsjate ja maa-aktivistide vastu; rõhutab, et ametivõimud peavad tagama, et oleks kaitstud üksikisikute ja organisatsioonide õigusi kaitsta ja edendada inimõigusi, sh õigus rahumeelselt kritiseerida valitsuse poliitikat ja selle vastu protestida avalike protestikogunemiste ja streikidega;

| 6. | kutsub Kambodža valitsust üles tugevdama demokraatiat, õigusriiklust ja inimõiguste ja põhivabaduste austamist ning viivitamata tühistama avalike kogunemiste keelu; |
| --- | --- |

6.

kutsub Kambodža valitsust üles tugevdama demokraatiat, õigusriiklust ja inimõiguste ja põhivabaduste austamist ning viivitamata tühistama avalike kogunemiste keelu;

| 7. | nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus tunnistaks poliitilise opositsiooni õiguspärast rolli Kambodža üldisele majanduslikule ja poliitilisele arengule kaasaaitamisel; kutsub Kambodža ametivõime üles viivitamata tühistama kohtukutsed, mis on väljastatud Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei juhtidele Sam Rainsyle ja Kem Sokhale ning Kambodža Sõltumatute Õpetajate Ühingu ja Kambodža Ametiühingute Konföderatsiooni juhile Rong Chhunile; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus tunnistaks poliitilise opositsiooni õiguspärast rolli Kambodža üldisele majanduslikule ja poliitilisele arengule kaasaaitamisel; kutsub Kambodža ametivõime üles viivitamata tühistama kohtukutsed, mis on väljastatud Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei juhtidele Sam Rainsyle ja Kem Sokhale ning Kambodža Sõltumatute Õpetajate Ühingu ja Kambodža Ametiühingute Konföderatsiooni juhile Rong Chhunile;

| 8. | peab murettekitavaks käimasolevaid vaidlusi väidetavate valimisrikkumiste üle; kutsub parteisid üles tegema koostööd ja tuvastama kõik ilmnenud puudused ning leppima kokku meetmetes, et parandada valimisprotsessi, eelkõige valijate nimekirjade uuendamist, juurdepääsu meediale, tasakaalustatud meediakajastust ja riiklikku valimiskomisjoni, samuti kokku leppima struktuursetes reformides neis valdkondades, mis aitavad kaasa Kambodža pikaajalisele arengule, siia alla kuuluvad kohtureform, Rahvuskogu reform ja muud pingutused, et edendada head valitsemistava ja demokraatiat; |
| --- | --- |

8.

peab murettekitavaks käimasolevaid vaidlusi väidetavate valimisrikkumiste üle; kutsub parteisid üles tegema koostööd ja tuvastama kõik ilmnenud puudused ning leppima kokku meetmetes, et parandada valimisprotsessi, eelkõige valijate nimekirjade uuendamist, juurdepääsu meediale, tasakaalustatud meediakajastust ja riiklikku valimiskomisjoni, samuti kokku leppima struktuursetes reformides neis valdkondades, mis aitavad kaasa Kambodža pikaajalisele arengule, siia alla kuuluvad kohtureform, Rahvuskogu reform ja muud pingutused, et edendada head valitsemistava ja demokraatiat;

| 9. | kutsub Kambodža valitsust üles nõustuma sõltumatu, rahvusvaheliselt toetatud uurimisega, mis võtaks vaatluse alla väidetava valimispettuse ja muud rikkumised 2013. aasta juulis toimunud valimistega seoses; |
| --- | --- |

9.

kutsub Kambodža valitsust üles nõustuma sõltumatu, rahvusvaheliselt toetatud uurimisega, mis võtaks vaatluse alla väidetava valimispettuse ja muud rikkumised 2013. aasta juulis toimunud valimistega seoses;

| 10. | kutsub Kambodža valitsust ja parlamenti üles vastu võtma ja rakendama seadusi, millega tagada, et kohtusüsteem toimiks poliitilisest kontrollist ja korruptsioonist sõltumatult; |
| --- | --- |

10.

kutsub Kambodža valitsust ja parlamenti üles vastu võtma ja rakendama seadusi, millega tagada, et kohtusüsteem toimiks poliitilisest kontrollist ja korruptsioonist sõltumatult;

| 11. | kutsub Kambodža valitsust üles looma riikliku inimõiguste instituudi, et teha täielikult koostööd ÜRO erimenetlustega ning et võimalik oleks kohtunike ja juristide sõltumatusega tegeleva eriraportööri ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigusega tegeleva eriraportööri visiit; |
| --- | --- |

11.

kutsub Kambodža valitsust üles looma riikliku inimõiguste instituudi, et teha täielikult koostööd ÜRO erimenetlustega ning et võimalik oleks kohtunike ja juristide sõltumatusega tegeleva eriraportööri ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigusega tegeleva eriraportööri visiit;

| 12. | nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus lõpetaks kõik sundväljatõstmised ning kehtestaks ja rakendaks Kambodžas väljatõstmistele moratooriumi, kuni on kehtestatud läbipaistev ja aruandekohustuslik õigusraamistik ja vastavad poliitikameetmed tagamaks, et väljatõstmisi viiakse läbi üksnes rahvusvaheliste standardite kohaselt; kutsub rahvusvahelisi äriühinguid üles otseselt mitte kasu lõikama neist ilma õiglase kompensatsioonita sundväljatõstmistest; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Kambodža valitsus lõpetaks kõik sundväljatõstmised ning kehtestaks ja rakendaks Kambodžas väljatõstmistele moratooriumi, kuni on kehtestatud läbipaistev ja aruandekohustuslik õigusraamistik ja vastavad poliitikameetmed tagamaks, et väljatõstmisi viiakse läbi üksnes rahvusvaheliste standardite kohaselt; kutsub rahvusvahelisi äriühinguid üles otseselt mitte kasu lõikama neist ilma õiglase kompensatsioonita sundväljatõstmistest;

| 13. | väljendab heameelt Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 12.–17. jaanuaril 2014 toimuva visiidi üle ja palub Kambodža valitsusel täita raportööri aruannetes antud soovitused; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 12.–17. jaanuaril 2014 toimuva visiidi üle ja palub Kambodža valitsusel täita raportööri aruannetes antud soovitused;

| 14. | tervitab selliseid algatusi nagu hiljuti ellu kutsutud rõivatööstuse läbipaistvuse algatus, milles nähakse nii tootvate kui ka tarbivate riikide valitsuste, ärisektori ja kodanikuühiskonna ühist lähenemisviisi eesmärgiga kokku leppida ulatuslikes ja ühiselt kontrollitavates töönormides; |
| --- | --- |

14.

tervitab selliseid algatusi nagu hiljuti ellu kutsutud rõivatööstuse läbipaistvuse algatus, milles nähakse nii tootvate kui ka tarbivate riikide valitsuste, ärisektori ja kodanikuühiskonna ühist lähenemisviisi eesmärgiga kokku leppida ulatuslikes ja ühiselt kontrollitavates töönormides;

| 15. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning Euroopa ja rahvusvahelisi äriühinguid üles aktiivselt toetama nimetatud algatust ja sarnaseid algatusi ning rakendama eetilisi ja sotsiaalselt vastutustundlikke äritavasid, sealhulgas tagama õiglased töönormid ja äraelamist võimaldava töötasu, tunnistama õigust ametiühinguid moodustada ja kollektiivläbirääkimisi pidada ning tagama kõigile töötajatele ohutud ja inimväärsed töötingimused; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning Euroopa ja rahvusvahelisi äriühinguid üles aktiivselt toetama nimetatud algatust ja sarnaseid algatusi ning rakendama eetilisi ja sotsiaalselt vastutustundlikke äritavasid, sealhulgas tagama õiglased töönormid ja äraelamist võimaldava töötasu, tunnistama õigust ametiühinguid moodustada ja kollektiivläbirääkimisi pidada ning tagama kõigile töötajatele ohutud ja inimväärsed töötingimused;

| 16. | kutsub komisjoni üles võtma kiiresti meetmeid lähtuvalt inimõiguste mõjuhinnangu tulemustest seoses ELi algatusega „Kõik peale relvade“ Kambodžas ning kaaluma võimalust kehtestada vähimarenenud riikidest eksportijate jaoks, kes tahavad saada kasu EBA privileegidest, kohustus tõendada, et nad ei ole inimestelt nende maad ja kodu piisava kompensatsioonita ära võtnud; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles võtma kiiresti meetmeid lähtuvalt inimõiguste mõjuhinnangu tulemustest seoses ELi algatusega „Kõik peale relvade“ Kambodžas ning kaaluma võimalust kehtestada vähimarenenud riikidest eksportijate jaoks, kes tahavad saada kasu EBA privileegidest, kohustus tõendada, et nad ei ole inimestelt nende maad ja kodu piisava kompensatsioonita ära võtnud;

| 17. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tähelepanelikult jälgima olukorda Kambodžas; |
| --- | --- |

17.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tähelepanelikult jälgima olukorda Kambodžas;

Laos

| 18. | kutsub Laose valitsust üles selgitama, mis järgus on Sombath Somphone asukoha uurimine, vastama paljudele lahtistele küsimustele Sombathi kadumisega seoses ning otsima ja vastu võtma välismaiste kriminalistika- ja õiguskaitseekspertide abi; |
| --- | --- |

18.

kutsub Laose valitsust üles selgitama, mis järgus on Sombath Somphone asukoha uurimine, vastama paljudele lahtistele küsimustele Sombathi kadumisega seoses ning otsima ja vastu võtma välismaiste kriminalistika- ja õiguskaitseekspertide abi;

| 19. | on seisukohal, et Laose valitsuse tegevusetus tekitab kahtlusi, et ametivõimud võivad olla selle inimrööviga seotud; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et Laose valitsuse tegevusetus tekitab kahtlusi, et ametivõimud võivad olla selle inimrööviga seotud;

| 20. | kordab oma üleskutset asepresidendile ja kõrgele esindajale hoolega jälgida Laose valitsuse uurimisi Sombath Somphone kadumisega seoses; |
| --- | --- |

20.

kordab oma üleskutset asepresidendile ja kõrgele esindajale hoolega jälgida Laose valitsuse uurimisi Sombath Somphone kadumisega seoses;

| 21. | kutsub liikmesriike üles jätkuvalt tõstatama Sombath Somphone juhtumi küsimust suhetes Laose valitsusega; rõhutab, et sundkadumised on Laose peamiseks takistuseks ÜRO Inimõiguste Nõukoguga ühinemiseks; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles jätkuvalt tõstatama Sombath Somphone juhtumi küsimust suhetes Laose valitsusega; rõhutab, et sundkadumised on Laose peamiseks takistuseks ÜRO Inimõiguste Nõukoguga ühinemiseks;

| 22. | kutsub Laose valitsust üles läbi viima põhjaliku, erapooletu ja tõhusa uurimise seoses sundkadumise kõigi väidetega ning lõpetama kodaniku- ja poliitiliste õiguste praeguse mahasurumise Laoses, see puudutab ka sõnavabadust ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabadust, et tagada kõigi inimõiguste kaitsjate, aktivistide, vähemuste ja kodanikuühiskonna liikmete õiguste järgimine ja kaitsmine ning kaitsta usu- või veendumusvabaduse õigust; |
| --- | --- |

22.

kutsub Laose valitsust üles läbi viima põhjaliku, erapooletu ja tõhusa uurimise seoses sundkadumise kõigi väidetega ning lõpetama kodaniku- ja poliitiliste õiguste praeguse mahasurumise Laoses, see puudutab ka sõnavabadust ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabadust, et tagada kõigi inimõiguste kaitsjate, aktivistide, vähemuste ja kodanikuühiskonna liikmete õiguste järgimine ja kaitsmine ning kaitsta usu- või veendumusvabaduse õigust;

| 23. | palub Laose valitsusel viivitamata ratifitseerida 2008. aastal allkirjastatud rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sundkadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

23.

palub Laose valitsusel viivitamata ratifitseerida 2008. aastal allkirjastatud rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sundkadumise eest kaitsmise kohta;

| 24. | kutsub Laose ametivõime üles edendama reforme, millega tagatakse põhiliste inimõiguste järgimine, ning tuletab Laosele meelde tema rahvusvahelisi kohustusi vastavalt inimõigusi käsitlevatele lepingutele, mis ta on ratifitseerinud; |
| --- | --- |

24.

kutsub Laose ametivõime üles edendama reforme, millega tagatakse põhiliste inimõiguste järgimine, ning tuletab Laosele meelde tema rahvusvahelisi kohustusi vastavalt inimõigusi käsitlevatele lepingutele, mis ta on ratifitseerinud;

| 25. | peab murettekitavaks sundvõõrandamisi ja kompensatsioonita väljatõstmisi ning korruptsiooni Laoses; |
| --- | --- |

25.

peab murettekitavaks sundvõõrandamisi ja kompensatsioonita väljatõstmisi ning korruptsiooni Laoses;

o

o o

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi sekretariaadile, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, Kambodža Kuningriigi valitsusele ja Rahvuskogule ning Laose valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi sekretariaadile, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, Kambodža Kuningriigi valitsusele ja Rahvuskogule ning Laose valitsusele ja parlamendile.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/149

---

P7_TA(2014)0045

Hiljutised valimised Bangladeshis

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon hiljutiste valimiste kohta Bangladeshis (2014/2516(RSP))

(2016/C 482/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni inimõiguste ja peatsete valimiste kohta Bangladeshis (1), 23. mai 2013. aasta resolutsiooni töötingimuste ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete kohta, pidades silmas hiljutisi vabrikupõlenguid ja hoonevaringut Bangladeshis (2), 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Bangladeshis (3) ning 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni tekstiilivabrikute hiljutiste põlengute inimohvrite kohta, pidades eelkõige silmas Bangladeshi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni inimõiguste ja peatsete valimiste kohta Bangladeshis (1), 23. mai 2013. aasta resolutsiooni töötingimuste ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete kohta, pidades silmas hiljutisi vabrikupõlenguid ja hoonevaringut Bangladeshis (2), 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Bangladeshis (3) ning 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni tekstiilivabrikute hiljutiste põlengute inimohvrite kohta, pidades eelkõige silmas Bangladeshi (4),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashton poolt 9. jaanuaril 2014 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust parlamendivalimiste kohta Bangladeshis ja 30. novembril 2013 tehtud avaldust ettevalmistuste kohta Bangladeshi parlamendivalimisteks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashton poolt 9. jaanuaril 2014 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust parlamendivalimiste kohta Bangladeshis ja 30. novembril 2013 tehtud avaldust ettevalmistuste kohta Bangladeshi parlamendivalimisteks,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 20. detsembri 2013. aasta avaldust ELi valimisvaatlusmissiooni kohta Bangladeshis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 20. detsembri 2013. aasta avaldust ELi valimisvaatlusmissiooni kohta Bangladeshis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 1. detsembri 2013. aasta pressiteadet „Äärmuslik poliitika viib Bangladeshi piiripealsesse olukorda“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 1. detsembri 2013. aasta pressiteadet „Äärmuslik poliitika viib Bangladeshi piiripealsesse olukorda“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 5. jaanuaril 2014 toimusid Bangladeshis parlamendivalimised ajutise valitsuse egiidi all, mida juhib endine peaminister šeik Hašina, kes kaotas Bangladeshi traditsioonilise neutraalse ajutise valitsuse süsteemi põhiseaduse 15. muudatusega 2011. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 5. jaanuaril 2014 toimusid Bangladeshis parlamendivalimised ajutise valitsuse egiidi all, mida juhib endine peaminister šeik Hašina, kes kaotas Bangladeshi traditsioonilise neutraalse ajutise valitsuse süsteemi põhiseaduse 15. muudatusega 2011. aastal;

| B. | arvestades, et 2013. aasta oli väidetavalt kõige vägivallarohkem aasta Bangladeshi ajaloos pärast iseseisvumist, ning et valimiseelset perioodi ja eriti valimisi iseloomustas ulatuslik vägivald: toimusid blokaadid, streigid ja valijate heidutamine peamiselt opositsiooni korraldusel, 2013. aasta algusest on tapetud üle 300 inimese, sealhulgas vähemalt 18 inimest valimiste päeval, ning Bangladeshi niigi nõrk majandus on kõige selle tulemusena halvatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2013. aasta oli väidetavalt kõige vägivallarohkem aasta Bangladeshi ajaloos pärast iseseisvumist, ning et valimiseelset perioodi ja eriti valimisi iseloomustas ulatuslik vägivald: toimusid blokaadid, streigid ja valijate heidutamine peamiselt opositsiooni korraldusel, 2013. aasta algusest on tapetud üle 300 inimese, sealhulgas vähemalt 18 inimest valimiste päeval, ning Bangladeshi niigi nõrk majandus on kõige selle tulemusena halvatud;

| C. | arvestades, et Bangladeshi Rahvuspartei (BNP) juhitav opositsiooniliit boikoteeris valimisi, nõudes nn mitteparteilist ajutist valitsust, ning selle tulemusena saavutas võimuerakond Rahvaliiga kerge valimisvõidu ilma vastaskandidaatideta enam kui pooltes valimisringkondades ja madala valimisaktiivsusega; arvestades, et teatavasti pidi valimiskomisjon enam kui 300 valimisjaoskonnas hääletamise vägivalla tõttu katkestama; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Bangladeshi Rahvuspartei (BNP) juhitav opositsiooniliit boikoteeris valimisi, nõudes nn mitteparteilist ajutist valitsust, ning selle tulemusena saavutas võimuerakond Rahvaliiga kerge valimisvõidu ilma vastaskandidaatideta enam kui pooltes valimisringkondades ja madala valimisaktiivsusega; arvestades, et teatavasti pidi valimiskomisjon enam kui 300 valimisjaoskonnas hääletamise vägivalla tõttu katkestama;

| D. | arvestades, et Bangladeshi kahe peamise partei vahel valitseb pikaajaline jäik vastasseis ja usaldamatus, mis ähvardab kahjustada viimase kümne aastaga saavutatud märkimisväärseid sotsiaalseid ja majanduslikke edusamme selles riigis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Bangladeshi kahe peamise partei vahel valitseb pikaajaline jäik vastasseis ja usaldamatus, mis ähvardab kahjustada viimase kümne aastaga saavutatud märkimisväärseid sotsiaalseid ja majanduslikke edusamme selles riigis;

| E. | arvestades, et Óscar Fernández-Taranco juhitav ÜRO missioon, mille vahendusel loodeti jõuda kompromissile, lõpetas 5. oktoobril 2013 oma viiepäevase visiidi läbimurret saavutamata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Óscar Fernández-Taranco juhitav ÜRO missioon, mille vahendusel loodeti jõuda kompromissile, lõpetas 5. oktoobril 2013 oma viiepäevase visiidi läbimurret saavutamata;

| F. | arvestades, et ÜRO peasekretär Ban-Ki Moon väljendas kahetsust tõsiasja pärast, et parteid ei jõudnud enne valimisi kokkuleppele, ning kutsus kõiki osapooli üles tagama rahumeelse keskkonna, kus inimesed saaksid kasutada kogunemisvabadust ja sõnavabadust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO peasekretär Ban-Ki Moon väljendas kahetsust tõsiasja pärast, et parteid ei jõudnud enne valimisi kokkuleppele, ning kutsus kõiki osapooli üles tagama rahumeelse keskkonna, kus inimesed saaksid kasutada kogunemisvabadust ja sõnavabadust;

| G. | arvestades, et ELil on Bangladeshiga head ja pikaajalised suhted, sealhulgas tänu partnerlus- ja arengualasele koostöölepingule; arvestades, et EL ei saatnud siiski Bangladeshi oma valimisvaatlusmissiooni, kuna seal ei olnud loodud tingimusi kogu valijaskonda esindavateks valimisteks, arvestades opositsioonikandidaatide puudumist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELil on Bangladeshiga head ja pikaajalised suhted, sealhulgas tänu partnerlus- ja arengualasele koostöölepingule; arvestades, et EL ei saatnud siiski Bangladeshi oma valimisvaatlusmissiooni, kuna seal ei olnud loodud tingimusi kogu valijaskonda esindavateks valimisteks, arvestades opositsioonikandidaatide puudumist;

| H. | arvestades, et Bangladeshi valimiskomisjoni väitel olid valimised vabad, õiglased ja usaldusväärsed, ning arvestades, et tagasivalitud peaministri šeik Hašina juhitav uus valitsus on ametisse vannutatud; arvestades, et osalusprotsent neil valimistel oli väga madal – valitsuse andmetel 40 %, Dhakas asuvate diplomaatide andmetel 20 % ja opositsiooni esindajate väitel veelgi madalam; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Bangladeshi valimiskomisjoni väitel olid valimised vabad, õiglased ja usaldusväärsed, ning arvestades, et tagasivalitud peaministri šeik Hašina juhitav uus valitsus on ametisse vannutatud; arvestades, et osalusprotsent neil valimistel oli väga madal – valitsuse andmetel 40 %, Dhakas asuvate diplomaatide andmetel 20 % ja opositsiooni esindajate väitel veelgi madalam;

| I. | arvestades, et on piiratud opositsioonijuhi Khaleda Zia liikumisvabadust, teisi BNP juhtivaid liikmeid on hiljuti kinni peetud ja paljud BNP toetajad on väidetavalt pakku läinud, kartes kättemaksu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on piiratud opositsioonijuhi Khaleda Zia liikumisvabadust, teisi BNP juhtivaid liikmeid on hiljuti kinni peetud ja paljud BNP toetajad on väidetavalt pakku läinud, kartes kättemaksu;

| J. | arvestades, et BNP juhitav opositsioon jätkab koostööd Islami Koguga ja lahkulöönud rühmitusega Hafesat-e-Islam, mida peetakse peamisteks vägivalla õhutajateks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et BNP juhitav opositsioon jätkab koostööd Islami Koguga ja lahkulöönud rühmitusega Hafesat-e-Islam, mida peetakse peamisteks vägivalla õhutajateks;

| K. | arvestades, et 12. detsembril 2013 sai Islami Kogu väljapaistvast juhist Abdul Quader Mollast esimene isik, kes hukati Bangladeshi iseseisvussõja ajal toime pandud sõjakuritegude eest, ning arvestades, et riigi rahvusvahelise kriminaalkohtu menetlused on valimiste kontekstis kirgi kütnud, kuna seitsmest sõjakuritegudes süüdi mõistetud isikust kuuele on määratud surmanuhtlus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 12. detsembril 2013 sai Islami Kogu väljapaistvast juhist Abdul Quader Mollast esimene isik, kes hukati Bangladeshi iseseisvussõja ajal toime pandud sõjakuritegude eest, ning arvestades, et riigi rahvusvahelise kriminaalkohtu menetlused on valimiste kontekstis kirgi kütnud, kuna seitsmest sõjakuritegudes süüdi mõistetud isikust kuuele on määratud surmanuhtlus;

| L. | arvestades, et valimiste ajal ja pärast valimisi on vägivaldselt rünnatud ja kodudest välja aetud tuhandeid inimesi, kes kuuluvad haavatavatesse vähemusrühmadesse, eelkõige hindusid, ning väidetavalt on seda teinud Islami Kogu võitlejad, osaliselt rahvusvahelise kriminaalkohtu protsesside tõttu, kuna paljud tunnistajad süüdistuste esitamisel on hindud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valimiste ajal ja pärast valimisi on vägivaldselt rünnatud ja kodudest välja aetud tuhandeid inimesi, kes kuuluvad haavatavatesse vähemusrühmadesse, eelkõige hindusid, ning väidetavalt on seda teinud Islami Kogu võitlejad, osaliselt rahvusvahelise kriminaalkohtu protsesside tõttu, kuna paljud tunnistajad süüdistuste esitamisel on hindud;

| M. | arvestades, et vähemalt üks rahvusvahelise kriminaalkohtu tunnistaja, Mustafa Howlader, tapeti oma kodus 10. detsembril 2013; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vähemalt üks rahvusvahelise kriminaalkohtu tunnistaja, Mustafa Howlader, tapeti oma kodus 10. detsembril 2013;

| 1. | mõistab karmilt hukka tapmised ja ulatusliku vägivalla, mis puhkes kogu riigis 2014. aasta jaanuari valimiste eel ja vältel, eriti usu- ja kultuurivähemuste ning muude haavatavate rühmade ründamise; väljendab tõsist muret selle pärast, et streigid ja blokaadid ning kahe poliitilise leeri vastasseis on halvanud Bangladeshi igapäevaelu; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka tapmised ja ulatusliku vägivalla, mis puhkes kogu riigis 2014. aasta jaanuari valimiste eel ja vältel, eriti usu- ja kultuurivähemuste ning muude haavatavate rühmade ründamise; väljendab tõsist muret selle pärast, et streigid ja blokaadid ning kahe poliitilise leeri vastasseis on halvanud Bangladeshi igapäevaelu;

| 2. | kutsub Bangladeshi valitsust üles peatama viivitamata repressiivmeetodite kasutamise julgeolekujõudude poolt, kaasa arvatud valimatu tulistamise laskemoonaga ja vahistatute piinamise, ning vabastama opositsioonipoliitikud, kes on meelevaldselt kinni peetud; nõuab tungivalt, et viidaks läbi kiire, sõltumatu ja läbipaistev uurimine vägivaldsete surmajuhtumite asjus, mis leidsid aset enne ja pärast valimisi, ning et süüdlased toodaks kohtu ette – ka need, kes kuuluvad julgeolekuteenistustesse; |
| --- | --- |

2.

kutsub Bangladeshi valitsust üles peatama viivitamata repressiivmeetodite kasutamise julgeolekujõudude poolt, kaasa arvatud valimatu tulistamise laskemoonaga ja vahistatute piinamise, ning vabastama opositsioonipoliitikud, kes on meelevaldselt kinni peetud; nõuab tungivalt, et viidaks läbi kiire, sõltumatu ja läbipaistev uurimine vägivaldsete surmajuhtumite asjus, mis leidsid aset enne ja pärast valimisi, ning et süüdlased toodaks kohtu ette – ka need, kes kuuluvad julgeolekuteenistustesse;

| 3. | toonitab, et Bangladeshil on salliva ühiskonna ja ilmaliku riigi maine, ning palub, et Bangladeshi ametivõimud pakuksid ohustatud rahvus- ja usuvähemustele tugevamat kaitset ning tagaksid kohtumõistmise kõikide üle, kes õhutavad kogukondadevahelist vägivalda; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et Bangladeshil on salliva ühiskonna ja ilmaliku riigi maine, ning palub, et Bangladeshi ametivõimud pakuksid ohustatud rahvus- ja usuvähemustele tugevamat kaitset ning tagaksid kohtumõistmise kõikide üle, kes õhutavad kogukondadevahelist vägivalda;

| 4. | väljendab siirast kahetsust selle üle, et Bangladeshi parlament ja poliitilised parteid ei suutnud leppida valimisteks kokku kaasavas mehhanismis, ning palub, et valitsus ja opositsioon seaksid Bangladeshi parimad huvid kiiremas korras esikohale ja leiaksid kompromissi, mis annaks Bangladeshi rahvale võimaluse teha oma demokraatlik valik, nii et kõik kodanikud oleksid esindatud; on seisukohal, et kaaluda tuleks kõiki võimalusi, kaasa arvatud ennetähtaegseid valimisi, kui kõik seaduslikud poliitilised parteid on valmis osalema ja pakkuma valijatele valikut; |
| --- | --- |

4.

väljendab siirast kahetsust selle üle, et Bangladeshi parlament ja poliitilised parteid ei suutnud leppida valimisteks kokku kaasavas mehhanismis, ning palub, et valitsus ja opositsioon seaksid Bangladeshi parimad huvid kiiremas korras esikohale ja leiaksid kompromissi, mis annaks Bangladeshi rahvale võimaluse teha oma demokraatlik valik, nii et kõik kodanikud oleksid esindatud; on seisukohal, et kaaluda tuleks kõiki võimalusi, kaasa arvatud ennetähtaegseid valimisi, kui kõik seaduslikud poliitilised parteid on valmis osalema ja pakkuma valijatele valikut;

| 5. | kutsub ELi üles kasutama abipalve korral kõiki võimalikke vahendeid selle protsessi toetamiseks ja kasutama täielikult ära oma ressursse, eriti demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit ning stabiliseerimise rahastamisvahendit; palub samuti, et demokraatia toetamise direktoraat seaks parlamentaarse demokraatia edendamise ameti tegevuses Bangladeshi kesksele kohale; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi üles kasutama abipalve korral kõiki võimalikke vahendeid selle protsessi toetamiseks ja kasutama täielikult ära oma ressursse, eriti demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit ning stabiliseerimise rahastamisvahendit; palub samuti, et demokraatia toetamise direktoraat seaks parlamentaarse demokraatia edendamise ameti tegevuses Bangladeshi kesksele kohale;

| 6. | on seisukohal, et Bangladeshi huvides peaksid demokraatliku mainega parteid arendama vastastikuse austuse kultuuri; nõuab tungivalt, et BNP distantseeriks end ühemõtteliselt Islami Kogust ja Hafezat-e-Islamist; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et Bangladeshi huvides peaksid demokraatliku mainega parteid arendama vastastikuse austuse kultuuri; nõuab tungivalt, et BNP distantseeriks end ühemõtteliselt Islami Kogust ja Hafezat-e-Islamist;

| 7. | rõhutab, et terroriakte toime panevad parteid tuleks keelustada; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et terroriakte toime panevad parteid tuleks keelustada;

| 8. | tunnistab, et vaatamata arvestatavatele puudustele on rahvusvaheline kriminaalkohus täitnud olulist rolli Bangladeshi iseseisvussõja ohvrite ja sõja tõttu kannatanute kahjude hüvitamisel ja nende toetamisel; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et vaatamata arvestatavatele puudustele on rahvusvaheline kriminaalkohus täitnud olulist rolli Bangladeshi iseseisvussõja ohvrite ja sõja tõttu kannatanute kahjude hüvitamisel ja nende toetamisel;

| 9. | tunneb siiski muret selle pärast, et Bangladeshis on üha enam inimesi surma mõistetud, lisaks neile kuuele isikule, kellele rahvusvaheline kriminaalkohus surmaotsuse määras, ning on eriti mures 152 sõduri surmaotsuse pärast seoses 2009. aasta verise mässuga ja Abdul Quader Molla hiljutise hukkamise pärast; kutsub valitsust ja parlamenti üles kaotama surmanuhtluse ja muutma ära kõik määratud surmaotsused; palub, et ametivõimud võtaksid kiiresti kasutusele tõhusa mehhanismi, et kaitsta rahvusvahelise kriminaalkohtu menetlustes osalevaid tunnistajaid; |
| --- | --- |

9.

tunneb siiski muret selle pärast, et Bangladeshis on üha enam inimesi surma mõistetud, lisaks neile kuuele isikule, kellele rahvusvaheline kriminaalkohus surmaotsuse määras, ning on eriti mures 152 sõduri surmaotsuse pärast seoses 2009. aasta verise mässuga ja Abdul Quader Molla hiljutise hukkamise pärast; kutsub valitsust ja parlamenti üles kaotama surmanuhtluse ja muutma ära kõik määratud surmaotsused; palub, et ametivõimud võtaksid kiiresti kasutusele tõhusa mehhanismi, et kaitsta rahvusvahelise kriminaalkohtu menetlustes osalevaid tunnistajaid;

| 10. | palub samuti, et valitsus vaataks läbi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õigusakti ja terrorismivastase õigusakti, mida eelmine valitsus karmistas ja mille alusel võidakse kodanikke meelevaldselt kurjategijaks tunnistada; |
| --- | --- |

10.

palub samuti, et valitsus vaataks läbi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õigusakti ja terrorismivastase õigusakti, mida eelmine valitsus karmistas ja mille alusel võidakse kodanikke meelevaldselt kurjategijaks tunnistada;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Bangladeshi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Bangladeshi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0516.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0230.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0100.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0027.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/152

---

P7_TA(2014)0046

Hiljutised LGBTI-inimeste kriminaliseerimise püüded

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon viimasel ajal täheldatud lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste kriminaliseerimise ilmingute kohta (2014/2517(RSP))

(2016/C 482/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ning India põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ning India põhiseadust,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 17. juuni 2011. aasta resolutsiooni A/HRC/17/19 inimõiguste, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi kohta,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu (Cotonou leping) teist läbivaatamist ning selle lepingu sätteid inimõiguste kohta, eriti artikli 8 lõiget 4 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu (Cotonou leping) teist läbivaatamist ning selle lepingu sätteid inimõiguste kohta, eriti artikli 8 lõiget 4 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ja artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10, millega kohustatakse Euroopa Liitu ja selle liikmesriike toetama ja edendama oma suhetes muu maailmaga üldisi inimõigusi ja üksikisikute kaitset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ja artiklit 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10, millega kohustatakse Euroopa Liitu ja selle liikmesriike toetama ja edendama oma suhetes muu maailmaga üldisi inimõigusi ja üksikisikute kaitset,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. juunil 2013 vastuvõetud suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste kõigi inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. juunil 2013 vastuvõetud suuniseid lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste kõigi inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. detsembri 2013. aasta avaldust homoseksuaalsuse vastase seaduse vastuvõtmise kohta Ugandas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. detsembri 2013. aasta avaldust homoseksuaalsuse vastase seaduse vastuvõtmise kohta Ugandas,

| — | võttes arvesse Catherine Ashtoni 15. jaanuari 2014. aasta avaldust, milles ta väljendab muret samast soost inimeste abiellumist keelava seaduse jõustamise pärast Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Catherine Ashtoni 15. jaanuari 2014. aasta avaldust, milles ta väljendab muret samast soost inimeste abiellumist keelava seaduse jõustamise pärast Nigeerias,

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni lesbiliste naiste vastase vägivalla ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õiguste kohta Aafrikas (1), oma 13. juuni 2013. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu sõlmida leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (2), ning 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia olukorrast maailmas 2012. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2012. aasta resolutsiooni lesbiliste naiste vastase vägivalla ning lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide ja mõlemasooliste (LGBTI) inimeste õiguste kohta Aafrikas (1), oma 13. juuni 2013. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu sõlmida leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (2), ning 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia olukorrast maailmas 2012. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone: 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Uganda homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu kohta (4),16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni Uganda ja Bahati eelnõu ning homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise kohta (5) ning 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni David Kato tapmise kohta Ugandas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone: 17. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Uganda homoseksuaalsuse vastase seaduseelnõu kohta (4),16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni Uganda ja Bahati eelnõu ning homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise kohta (5) ning 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni David Kato tapmise kohta Ugandas (6),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria olukorra kohta: 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni (7) ja 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria olukorra kohta: 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni (7) ja 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni (8),

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et kõik inimesed sünnivad vabana ja oma väärikuselt ja õigustelt võrdsetena; arvestades, et kõik riigid on kohustatud takistama vägivalda ning vihkamise ja häbimärgistamise õhutamist inimeste isikutunnuste, sealhulgas seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi ja sooväljenduse tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõik inimesed sünnivad vabana ja oma väärikuselt ja õigustelt võrdsetena; arvestades, et kõik riigid on kohustatud takistama vägivalda ning vihkamise ja häbimärgistamise õhutamist inimeste isikutunnuste, sealhulgas seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi ja sooväljenduse tõttu;

| B. | arvestades, et koguni 78 riigis loetakse samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhinevat suhet endiselt kuriteoks ning neist seitsmes (Iraan, Mauritaania, Nigeeria teatavad osad, Saudi Araabia, Somaalia teatavad osad, Sudaan ja Jeemen) on selle „kuriteo“ eest ette nähtud surmanuhtlus; arvestades, et sellised õiguspiirangud on aegunud, kuna viimastel aastakümnetel on lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste õigusi hakatud üldiselt arvesse võtma, ja arvestades, et paljudes riikides toimunud positiivsed muutused peaksid olema eeskujuks LGBTI inimesi puudutavate küsimuste paremal lahendamisel kogu maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koguni 78 riigis loetakse samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhinevat suhet endiselt kuriteoks ning neist seitsmes (Iraan, Mauritaania, Nigeeria teatavad osad, Saudi Araabia, Somaalia teatavad osad, Sudaan ja Jeemen) on selle „kuriteo“ eest ette nähtud surmanuhtlus; arvestades, et sellised õiguspiirangud on aegunud, kuna viimastel aastakümnetel on lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste õigusi hakatud üldiselt arvesse võtma, ja arvestades, et paljudes riikides toimunud positiivsed muutused peaksid olema eeskujuks LGBTI inimesi puudutavate küsimuste paremal lahendamisel kogu maailmas;

| C. | arvestades, et samast soost inimeste vastastikusel nõusolekul toimuva suhte eest on Ugandas kohaldatud juba 14-aastast vanglakaristust, Nigeerias seitsmeaastast vanglakaristust (või surmanuhtlust – nimelt nendes 12 osariigis, kus kehtib šariaat), Indias lõpetati aga sellise suhte kuriteona käsitamine 2009. aastal Delhi kõrgema kohtu otsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et samast soost inimeste vastastikusel nõusolekul toimuva suhte eest on Ugandas kohaldatud juba 14-aastast vanglakaristust, Nigeerias seitsmeaastast vanglakaristust (või surmanuhtlust – nimelt nendes 12 osariigis, kus kehtib šariaat), Indias lõpetati aga sellise suhte kuriteona käsitamine 2009. aastal Delhi kõrgema kohtu otsusega;

| D. | arvestades, et Uganda parlament võttis 20. detsembril 2013. aastal vastu homoseksuaalsuse vastase seaduse, mille kohaselt on võimalik määrata LGBTI inimeste õiguste toetamise eest kuni seitsmeaastane vanglakaristus, LGBTI inimeste üles andmata jätmise eest kuni kolmeaastane vanglakaristus ja karistada nn retsidiivseid seaduserikkujaid ja HIV-positiivseid seaduserikkujaid eluaegse vanglakaristusega, ning arvestades, et vastastikusel nõusolekul toimuv homoseksuaalne käitumine on kriminaliseeritud juba Uganda karistusseadustiku 145. jaotise kohaselt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Uganda parlament võttis 20. detsembril 2013. aastal vastu homoseksuaalsuse vastase seaduse, mille kohaselt on võimalik määrata LGBTI inimeste õiguste toetamise eest kuni seitsmeaastane vanglakaristus, LGBTI inimeste üles andmata jätmise eest kuni kolmeaastane vanglakaristus ja karistada nn retsidiivseid seaduserikkujaid ja HIV-positiivseid seaduserikkujaid eluaegse vanglakaristusega, ning arvestades, et vastastikusel nõusolekul toimuv homoseksuaalne käitumine on kriminaliseeritud juba Uganda karistusseadustiku 145. jaotise kohaselt;

| E. | arvestades, et Nigeeria senat võttis 17. detsembril 2013. aastal vastu samasooliste inimeste abiellumist keelava seaduse, mille kohaselt võib homoseksuaalses suhtes olevatele inimestele määrata kuni 14-aastase vanglakaristuse ja isikutele, kes on olnud samasooliste inimeste abiellumise tunnistajaks või kes peavad LGBTI inimestele mõeldud baare, juhivad nende organisatsioone või korraldavad nende kogunemisi, kuni kümneaastase vanglakaristuse; arvestades, et 2014. aasta jaanuaris jõustas president Goodluck Jonathan selle seaduse oma allkirjaga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Nigeeria senat võttis 17. detsembril 2013. aastal vastu samasooliste inimeste abiellumist keelava seaduse, mille kohaselt võib homoseksuaalses suhtes olevatele inimestele määrata kuni 14-aastase vanglakaristuse ja isikutele, kes on olnud samasooliste inimeste abiellumise tunnistajaks või kes peavad LGBTI inimestele mõeldud baare, juhivad nende organisatsioone või korraldavad nende kogunemisi, kuni kümneaastase vanglakaristuse; arvestades, et 2014. aasta jaanuaris jõustas president Goodluck Jonathan selle seaduse oma allkirjaga;

| F. | arvestades, et India ülemkohus tühistas 11. detsembril 2013. aastal Delhi kõrgema kohtu 2009. aasta otsuse, mille kohaselt India karistusseadustiku 377. jaotis – koloniaalajast pärinev homoseksuaalsust keelav säte – on vastuolus India põhiseaduses sätestatud võrdõiguslikkuse põhimõttega, ning arvestades, et ülemkohus tunnistas homoseksuaalsuse sellega taas kuriteoks, mille eest võib määrata kuni eluaegse vanglakaristuse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et India ülemkohus tühistas 11. detsembril 2013. aastal Delhi kõrgema kohtu 2009. aasta otsuse, mille kohaselt India karistusseadustiku 377. jaotis – koloniaalajast pärinev homoseksuaalsust keelav säte – on vastuolus India põhiseaduses sätestatud võrdõiguslikkuse põhimõttega, ning arvestades, et ülemkohus tunnistas homoseksuaalsuse sellega taas kuriteoks, mille eest võib määrata kuni eluaegse vanglakaristuse;

| G. | arvestades, et 2013. aasta juunis võttis Venemaa riigiduuma vastu nn homoseksuaalset propagandat keelava seaduse, millega karmilt piiratakse LGBTI organisatsioonide sõna- ja kogunemisvabadust, ning arvestades, et president Vladimir Putin on selle seaduse jõustanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2013. aasta juunis võttis Venemaa riigiduuma vastu nn homoseksuaalset propagandat keelava seaduse, millega karmilt piiratakse LGBTI organisatsioonide sõna- ja kogunemisvabadust, ning arvestades, et president Vladimir Putin on selle seaduse jõustanud;

| H. | arvestades, et mainitud riikide massiteabevahendid, üldsus ning poliitilised ja usujuhid püüavad LGBTI inimesi üha enam hirmutada, nende õigusi piirata ja nendevastast vägivalda seadustada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mainitud riikide massiteabevahendid, üldsus ning poliitilised ja usujuhid püüavad LGBTI inimesi üha enam hirmutada, nende õigusi piirata ja nendevastast vägivalda seadustada;

| I. | arvestades, et paljud riigipead ja valitsusjuhid, ÜRO juhid, riikide valitsuste ja parlamentide esindajad, Euroopa Liit (sealhulgas nõukogu, parlament, komisjon ja kõrge esindaja) ning paljud ülemaailmselt tuntud inimesed on LGBTI inimesi kriminaliseerivad seadused karmilt hukka mõistnud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud riigipead ja valitsusjuhid, ÜRO juhid, riikide valitsuste ja parlamentide esindajad, Euroopa Liit (sealhulgas nõukogu, parlament, komisjon ja kõrge esindaja) ning paljud ülemaailmselt tuntud inimesed on LGBTI inimesi kriminaliseerivad seadused karmilt hukka mõistnud;

| 1. | mõistab karmilt hukka ülalmainitud asjaolud, mis ohustavad tõsiselt üldisi õigusi – õigust elule, õigust elada vabana piinamisest, julmusest, ebainimlikust ja alandavast kohtlemisest, õigust privaatsusele ning sõna- ja kogunemisvabadusele, ning mõistab samuti hukka igasuguse diskrimineerimise ja kõik õiguspiirangud LGBTI inimeste ja kõigi nende suhtes, kes LGBTI inimeste inimõigusi kaitsevad; rõhutab, et LGBTI inimeste võrdõiguslikkus kuulub vaieldamatult põhiliste inimõiguste hulka; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka ülalmainitud asjaolud, mis ohustavad tõsiselt üldisi õigusi – õigust elule, õigust elada vabana piinamisest, julmusest, ebainimlikust ja alandavast kohtlemisest, õigust privaatsusele ning sõna- ja kogunemisvabadusele, ning mõistab samuti hukka igasuguse diskrimineerimise ja kõik õiguspiirangud LGBTI inimeste ja kõigi nende suhtes, kes LGBTI inimeste inimõigusi kaitsevad; rõhutab, et LGBTI inimeste võrdõiguslikkus kuulub vaieldamatult põhiliste inimõiguste hulka;

| 2. | mõistab otsustavalt hukka LGBTI inimeste vastaste veelgi repressiivsemate seaduste vastuvõtmise; kordab, et seksuaalne sättumus ja sooidentiteet on küsimused, mis kuuluvad üksikisiku eraelu puutumatuse õiguse raamidesse, olles tagatud rahvusvahelise õiguse ja riikide põhiseadustega; kutsub eespool mainitud 78 riiki üles lõpetama samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhineva suhte kriminaliseerimise; |
| --- | --- |

2.

mõistab otsustavalt hukka LGBTI inimeste vastaste veelgi repressiivsemate seaduste vastuvõtmise; kordab, et seksuaalne sättumus ja sooidentiteet on küsimused, mis kuuluvad üksikisiku eraelu puutumatuse õiguse raamidesse, olles tagatud rahvusvahelise õiguse ja riikide põhiseadustega; kutsub eespool mainitud 78 riiki üles lõpetama samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhineva suhte kriminaliseerimise;

| 3. | kutsub Uganda presidenti üles homoseksuaalsuse vastase seaduse jõustamisest loobuma ning tunnistama Uganda karistusseadustiku 145. jaotise kehtetuks; tuletab Uganda valitsusele meelde rahvusvahelises õiguses ja Cotonou lepingus sätestatud kohustusi, mille kohaselt tuleb järgida üldisi inimõigusi; |
| --- | --- |

3.

kutsub Uganda presidenti üles homoseksuaalsuse vastase seaduse jõustamisest loobuma ning tunnistama Uganda karistusseadustiku 145. jaotise kehtetuks; tuletab Uganda valitsusele meelde rahvusvahelises õiguses ja Cotonou lepingus sätestatud kohustusi, mille kohaselt tuleb järgida üldisi inimõigusi;

| 4. | taunib karmilt samast soost isikute abiellumist keelava seaduse vastuvõtmist ja jõustamist Nigeerias; kutsub Nigeeria presidenti üles seda seadust ning Nigeeria karistusseadustiku 214. ja 217. jaotist kehtetuks tunnistama; |
| --- | --- |

4.

taunib karmilt samast soost isikute abiellumist keelava seaduse vastuvõtmist ja jõustamist Nigeerias; kutsub Nigeeria presidenti üles seda seadust ning Nigeeria karistusseadustiku 214. ja 217. jaotist kehtetuks tunnistama;

| 5. | rõhutab, et samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhinev suhe on seadustatud Burkina Fasos, Beninis, Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongos, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Ekvatoriaal-Guineas, Gabonis, Guinea-Bissaus, Côte d’Ivoire'is, Madagaskaris, Malis, Nigeris, Rwandas ja Lõuna-Aafrikas ning et Lõuna-Aafrika põhiseadus keelab diskrimineerimise seksuaalse sättumuse alusel – see näitab, et Aafrikas suhtutakse sellesse küsimusse mitut moodi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhinev suhe on seadustatud Burkina Fasos, Beninis, Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongos, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Ekvatoriaal-Guineas, Gabonis, Guinea-Bissaus, Côte d’Ivoire'is, Madagaskaris, Malis, Nigeris, Rwandas ja Lõuna-Aafrikas ning et Lõuna-Aafrika põhiseadus keelab diskrimineerimise seksuaalse sättumuse alusel – see näitab, et Aafrikas suhtutakse sellesse küsimusse mitut moodi;

| 6. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liidu liikmesriike üles avaldama otsustavat vastuseisu kolmele kõnealusele seadusele ja toonitama, et nendel seadustel on oluline mõju asjaomaste riikide kahepoolsetele suhetele Euroopa Liidu ja selle liikmesriikidega; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liidu liikmesriike üles avaldama otsustavat vastuseisu kolmele kõnealusele seadusele ja toonitama, et nendel seadustel on oluline mõju asjaomaste riikide kahepoolsetele suhetele Euroopa Liidu ja selle liikmesriikidega;

| 7. | tunnustab India valitsuse algatust lasta ülemkohtul oma otsus läbi vaadata, sest selle otsusega rikutakse põhiseaduses sätestatud võrdõiguslikkuse põhimõtet; kutsub India parlamenti üles India karistusseadustiku 377. jaotist tühistama, kui ülemkohus oma otsust ei muuda; |
| --- | --- |

7.

tunnustab India valitsuse algatust lasta ülemkohtul oma otsus läbi vaadata, sest selle otsusega rikutakse põhiseaduses sätestatud võrdõiguslikkuse põhimõtet; kutsub India parlamenti üles India karistusseadustiku 377. jaotist tühistama, kui ülemkohus oma otsust ei muuda;

| 8. | on tõsiselt mures nn ebatraditsiooniliste seksuaalsuhete propageerimist keelava Venemaa seaduse negatiivsete tagajärgede pärast, kuna sellega suurendatakse LGBTI inimeste diskrimineerimist ja nende vastu suunatud vägivalda; kutsub Venemaa ametivõime üles nimetatud seadust kehtetuks tunnistama ning nõuab selles asjas jätkuvat rahvusvahelist valvsust; |
| --- | --- |

8.

on tõsiselt mures nn ebatraditsiooniliste seksuaalsuhete propageerimist keelava Venemaa seaduse negatiivsete tagajärgede pärast, kuna sellega suurendatakse LGBTI inimeste diskrimineerimist ja nende vastu suunatud vägivalda; kutsub Venemaa ametivõime üles nimetatud seadust kehtetuks tunnistama ning nõuab selles asjas jätkuvat rahvusvahelist valvsust;

| 9. | tuletab meelde, et seadused, millega kriminaliseeritakse samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhinev suhe, ja tõrjuv suhtumine LGBTI inimeste inimõigustesse on suureks takistuseks HIVi ja AIDSi vastases võitluses ning suurendavad süstemaatiliselt HIVi ja suguhaiguste levikut, kuna riskirühmad kardavad meedikutega suhelda, samuti soodustatakse sellega äärmuslikku homofoobiat ja diskrimineerimist; märgib, et muu hulgas muudavad sellised seadused riikides, kus HIVi ja AIDSi levimus on kõrge, nende haiguste ennetamise veelgi raksemaks; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et seadused, millega kriminaliseeritakse samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhinev suhe, ja tõrjuv suhtumine LGBTI inimeste inimõigustesse on suureks takistuseks HIVi ja AIDSi vastases võitluses ning suurendavad süstemaatiliselt HIVi ja suguhaiguste levikut, kuna riskirühmad kardavad meedikutega suhelda, samuti soodustatakse sellega äärmuslikku homofoobiat ja diskrimineerimist; märgib, et muu hulgas muudavad sellised seadused riikides, kus HIVi ja AIDSi levimus on kõrge, nende haiguste ennetamise veelgi raksemaks;

| 10. | rõhutab, et samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhineva suhte jätkuv kriminaliseerimine raskendab veelgi aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, seda eriti soolise võrdõiguslikkuse ja haiguste vastase võitluse vallas, samuti edusamme 2015. aasta järgses arenguraamistikus; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et samast soost täiskasvanud inimeste vastastikusel nõusolekul põhineva suhte jätkuv kriminaliseerimine raskendab veelgi aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, seda eriti soolise võrdõiguslikkuse ja haiguste vastase võitluse vallas, samuti edusamme 2015. aasta järgses arenguraamistikus;

| 11. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liidu liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid kanaleid, sealhulgas kahe- ja mitmepoolseid foorumeid ning Indiaga käimasolevaid vabakaubanduslepingu läbirääkimisi selleks, et avaldada jõulist vastuseisu LGBTI inimeste kriminaliseerimisele; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liidu liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid kanaleid, sealhulgas kahe- ja mitmepoolseid foorumeid ning Indiaga käimasolevaid vabakaubanduslepingu läbirääkimisi selleks, et avaldada jõulist vastuseisu LGBTI inimeste kriminaliseerimisele;

| 12. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liidu liikmesriike üles osutama valitsusvälistele organisatsioonidele ja inimõiguste kaitsjatele kõikvõimalikku abi, kasutades selleks nõukogu suuniseid LGBTI inimesi puudutavates küsimustes, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit ning teisi programme; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liidu liikmesriike üles osutama valitsusvälistele organisatsioonidele ja inimõiguste kaitsjatele kõikvõimalikku abi, kasutades selleks nõukogu suuniseid LGBTI inimesi puudutavates küsimustes, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit ning teisi programme;

| 13. | palub komisjonil ja nõukogul lisada Cotonou lepingu järgmisel läbivaatamisel selgesõnaline nõue mitte lubada sättumuse alusel diskrimineerimist, nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ja nõukogul lisada Cotonou lepingu järgmisel läbivaatamisel selgesõnaline nõue mitte lubada sättumuse alusel diskrimineerimist, nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa välisteenistusele, liidu liikmesriikidele, Uganda, Nigeeria, India ja Venemaa valitsustele ja parlamentidele ning Uganda, Nigeeria ja Venemaa presidentidele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa välisteenistusele, liidu liikmesriikidele, Uganda, Nigeeria, India ja Venemaa valitsustele ja parlamentidele ning Uganda, Nigeeria ja Venemaa presidentidele.

---

(1)  ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 88.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0273.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0575.

(4)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 25.

(5)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 134.

(6)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 62.

(7)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 97.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0335.

(9)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 13.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 14. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/155

---

P7_TA(2014)0001

Parlamendiliikme Lara Comi puutumatuse kaitsmise taotlus

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta otsus Lara Comi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2013/2190(IMM))

(2016/C 482/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Lara Comi 30. juuli 2013. aasta taotlust, millest anti teada täiskogu istungil 9. septembril 2013. aastal, tema puutumatuse kaitsmiseks seoses Ferrara kohtus käimasoleva kriminaalmenetlusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lara Comi 30. juuli 2013. aasta taotlust, millest anti teada täiskogu istungil 9. septembril 2013. aastal, tema puutumatuse kaitsmiseks seoses Ferrara kohtus käimasoleva kriminaalmenetlusega,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Lara Comi 5. novembril 2013 ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Lara Comi 5. novembril 2013 ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0469/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0469/2013),

| A. | arvestades, Euroopa Parlamendi liige Lara Comi on palunud kaitsta oma puutumatust seoses kohtumenetlusega, mille Ferrara riigiprokuratuur algatas pärast Itaalia kriminaalkoodeksi artikli 595 lõigete 2 ja 3 ning 6. augusti 1990. aasta seaduse nr 223 artikli 30 alusel alatus laimamises seisneva süüteo asjas esitatud avaldust; juhtum puudutab Lara Comi väidetavat sõnakasutust ühes telesaates toimunud poliitilise debati käigus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, Euroopa Parlamendi liige Lara Comi on palunud kaitsta oma puutumatust seoses kohtumenetlusega, mille Ferrara riigiprokuratuur algatas pärast Itaalia kriminaalkoodeksi artikli 595 lõigete 2 ja 3 ning 6. augusti 1990. aasta seaduse nr 223 artikli 30 alusel alatus laimamises seisneva süüteo asjas esitatud avaldust; juhtum puudutab Lara Comi väidetavat sõnakasutust ühes telesaates toimunud poliitilise debati käigus;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 8, millele Lara Comi oma puutumatuse kaitsmise taotluses selgelt viitas, on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 8, millele Lara Comi oma puutumatuse kaitsmise taotluses selgelt viitas, on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| C. | arvestades, et kodukorra artikli 6 kohaselt taotleb parlament oma eesõiguste ja puutumatusega seotud volituste rakendamisel eelkõige enda kui demokraatliku legislatiivkogu puutumatuse säilitamist ja oma liikmete sõltumatuse tagamist nende ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kodukorra artikli 6 kohaselt taotleb parlament oma eesõiguste ja puutumatusega seotud volituste rakendamisel eelkõige enda kui demokraatliku legislatiivkogu puutumatuse säilitamist ja oma liikmete sõltumatuse tagamist nende ülesannete täitmisel;

| D. | arvestades, et parlamendil on laiaulatuslik kaalutlusõigus, kui tehakse otsus selle kohta, kuidas reageerida parlamendiliikme taotlusele kaitsta tema puutumatust (2); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlamendil on laiaulatuslik kaalutlusõigus, kui tehakse otsus selle kohta, kuidas reageerida parlamendiliikme taotlusele kaitsta tema puutumatust (2);

| E. | arvestades, et Euroopa Kohus on sedastanud, et parlamendiliikme poolt väljaspool Euroopa Parlamendi hoonet esitatud väide võib endast kujutada arvamuse avaldamist ametikohustuste täitmisel protokolli artikli 8 tähenduses, kuna oluline ei ole mitte koht, kus väide esitati, vaid selle laad ja sisu (3); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Kohus on sedastanud, et parlamendiliikme poolt väljaspool Euroopa Parlamendi hoonet esitatud väide võib endast kujutada arvamuse avaldamist ametikohustuste täitmisel protokolli artikli 8 tähenduses, kuna oluline ei ole mitte koht, kus väide esitati, vaid selle laad ja sisu (3);

| F. | arvestades, et Lara Comi kutsuti kõnealusesse telesaatesse Euroopa Parlamendi liikmena, mitte mõne erakonna riikliku esindajana (selleks oli kutsutud üks teine saatekülaline), ning seejuures järgiti siseriiklikke õigusnorme, mille eesmärk on tagada poliitiliste eestkõnelejate tasakaalustatud esindatus valimiskampaaniate ajal toimuvates teledebattides, nagu ka käesoleval juhul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lara Comi kutsuti kõnealusesse telesaatesse Euroopa Parlamendi liikmena, mitte mõne erakonna riikliku esindajana (selleks oli kutsutud üks teine saatekülaline), ning seejuures järgiti siseriiklikke õigusnorme, mille eesmärk on tagada poliitiliste eestkõnelejate tasakaalustatud esindatus valimiskampaaniate ajal toimuvates teledebattides, nagu ka käesoleval juhul;

| G. | arvestades, et kaasaegse demokraatia tingimustes ei toimu poliitilised arutelud mitte ainult parlamendis, vaid neid edastatakse ka muude kommunikatsioonivahendite kaudu, alates pressiteadetest ja lõpetades internetiga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kaasaegse demokraatia tingimustes ei toimu poliitilised arutelud mitte ainult parlamendis, vaid neid edastatakse ka muude kommunikatsioonivahendite kaudu, alates pressiteadetest ja lõpetades internetiga;

| H. | arvestades, et kõnealuses telesaates võttis Lara Comi Euroopa Parlamendi liikmena sõna poliitilistel teemadel, muu hulgas riigihangete ja organiseeritud kuritegevuse küsimuses, millega ta on alati tegelenud ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõnealuses telesaates võttis Lara Comi Euroopa Parlamendi liikmena sõna poliitilistel teemadel, muu hulgas riigihangete ja organiseeritud kuritegevuse küsimuses, millega ta on alati tegelenud ka Euroopa tasandil;

| I. | arvestades, et Lara Comi vabandas päev pärast telesaate toimumist kaebuse esitaja ees ja vabandust kajastati hiljem ühes teises riigitelevisiooni saates; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Lara Comi vabandas päev pärast telesaate toimumist kaebuse esitaja ees ja vabandust kajastati hiljem ühes teises riigitelevisiooni saates;

| 1. | otsustab kaitsta Lara Comi puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab kaitsta Lara Comi puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele ja Lara Comile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele ja Lara Comile.

---

(1)  12. mai 1964. aasta otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; 10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2403; 15. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; 21. oktoobri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; 19. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament, EKL 2010, lk II-1135; 6. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello, EKL 2011, lk I-7565.

(2)  Kohtuasi T-42/06: Gollnisch vs. Euroopa Parlament, punkt 101.

(3)  Eespool viidatud Patriciello kohtuotsus, punkt 30.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/157

---

P7_TA(2014)0003

Hääletamise eeskirjad ja raportite sisu nõusolekumenetluse korral

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 81 (nõusolekumenetlus) muutmise kohta (2012/2124(REG))

(2016/C 482/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjonide esimeeste konverentsi esimehe 9. detsembri 2011. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonide esimeeste konverentsi esimehe 9. detsembri 2011. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0412/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0412/2013),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | otsustab, et nimetatud muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval ja neid kohaldatakse nendele nõusolekumenetlustele, mille kohta vastutav parlamendikomisjon ei ole veel soovitust vastu võtnud; |
| --- | --- |

2.

otsustab, et nimetatud muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval ja neid kohaldatakse nendele nõusolekumenetlustele, mille kohta vastutav parlamendikomisjon ei ole veel soovitust vastu võtnud;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 50 – tõlgendus – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas artiklis sätestatud komisjonide kaasamist
  selleks, et kontrollida rahvusvahelisi lepinguid vastavalt artiklile 90,
  ei või kohaldada artikli 81 kohase
  nõusolekumenetluse
  puhul. | Käesolevas artiklis sätestatud komisjonide kaasamist ei või kohaldada artikli 81 kohase
  vastutava komisjoni poolt antava soovituse
  puhul. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Käesolevas artiklis sätestatud komisjonide kaasamist
  selleks, et kontrollida rahvusvahelisi lepinguid vastavalt artiklile 90,
  ei või kohaldada artikli 81 kohase
  nõusolekumenetluse
  puhul.

Käesolevas artiklis sätestatud komisjonide kaasamist ei või kohaldada artikli 81 kohase
  vastutava komisjoni poolt antava soovituse
  puhul.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 1 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui parlamendilt taotletakse nõusolekut seadusandlikule ettepanekule, võtab parlament
  otsuse
  vastu
  , lähtudes
  vastutava komisjoni
  soovitusest
  anda kõnealusele aktile nõusolek või lükata see tagasi. | Kui parlamendilt taotletakse nõusolekut seadusandlikule ettepanekule, võtab parlament
  otsust
  vastu
  võttes arvesse
  vastutava komisjoni
  soovitust
  anda kõnealusele aktile nõusolek või lükata see tagasi.
  Soovitus sisaldab volitusi, kuid ei sisalda põhjendusi. Soovituses võib sisalduda lühiselgitus, mille koostamise eest vastutab raportöör ja mida ei panda hääletusele. Artikli 52 lõiget 1 kohaldatakse vajalike muudatustega. Parlamendikomisjonis esitatud muudatusettepanekuid käsitatakse vastuvõetavana üksnes juhul, kui nendes esitatakse raportööri soovitusele vastupidine seisukoht. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Kui parlamendilt taotletakse nõusolekut seadusandlikule ettepanekule, võtab parlament
  otsuse
  vastu
  , lähtudes
  vastutava komisjoni
  soovitusest
  anda kõnealusele aktile nõusolek või lükata see tagasi.

Kui parlamendilt taotletakse nõusolekut seadusandlikule ettepanekule, võtab parlament
  otsust
  vastu
  võttes arvesse
  vastutava komisjoni
  soovitust
  anda kõnealusele aktile nõusolek või lükata see tagasi.
  Soovitus sisaldab volitusi, kuid ei sisalda põhjendusi. Soovituses võib sisalduda lühiselgitus, mille koostamise eest vastutab raportöör ja mida ei panda hääletusele. Artikli 52 lõiget 1 kohaldatakse vajalike muudatustega. Parlamendikomisjonis esitatud muudatusettepanekuid käsitatakse vastuvõetavana üksnes juhul, kui nendes esitatakse raportööri soovitusele vastupidine seisukoht.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Vastutav komisjon võib esitada muu kui seadusandliku resolutsiooni ettepaneku. Resolutsiooni koostamisse võib kaasata teisi komisjone vastavalt artikli 188 lõikele 3 koostoimes artiklitega 49, 50 või 51. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Vastutav komisjon võib esitada muu kui seadusandliku resolutsiooni ettepaneku. Resolutsiooni koostamisse võib kaasata teisi komisjone vastavalt artikli 188 lõikele 3 koostoimes artiklitega 49, 50 või 51.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 1 – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õigusakti üle, mille vastuvõtmiseks on Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel vajalik parlamendi nõusolek, toimub parlamendis üks hääletus; muudatusettepanekuid ei saa esitada. Nõusoleku andmiseks vajalik häälteenamus on seadusandliku ettepaneku õiguslikuks aluseks olevas Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis nõutav häälteenamus. | Õigusakti üle, mille vastuvõtmiseks on Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel vajalik parlamendi nõusolek, toimub parlamendis üks
  nõusoleku andmise
  hääletus
  , olenemata sellest, kas vastutav komisjon soovitas õigusaktile nõusoleku anda või see tagasi lükata, ja
  muudatusettepanekuid ei saa esitada. Nõusoleku andmiseks vajalik häälteenamus on seadusandliku ettepaneku õiguslikuks aluseks olevas Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis nõutav häälteenamus
  või kui nendes ei ole enamust nimetatud, siis antud häälte enamus
  .
  Kui nõutud häälteenamust ei saavutata, loetakse seadusandlik ettepanek tagasi lükatuks. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Õigusakti üle, mille vastuvõtmiseks on Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel vajalik parlamendi nõusolek, toimub parlamendis üks hääletus; muudatusettepanekuid ei saa esitada. Nõusoleku andmiseks vajalik häälteenamus on seadusandliku ettepaneku õiguslikuks aluseks olevas Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis nõutav häälteenamus.

Õigusakti üle, mille vastuvõtmiseks on Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel vajalik parlamendi nõusolek, toimub parlamendis üks
  nõusoleku andmise
  hääletus
  , olenemata sellest, kas vastutav komisjon soovitas õigusaktile nõusoleku anda või see tagasi lükata, ja
  muudatusettepanekuid ei saa esitada. Nõusoleku andmiseks vajalik häälteenamus on seadusandliku ettepaneku õiguslikuks aluseks olevas Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis nõutav häälteenamus
  või kui nendes ei ole enamust nimetatud, siis antud häälte enamus
  .
  Kui nõutud häälteenamust ei saavutata, loetakse seadusandlik ettepanek tagasi lükatuks.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Ühinemislepingute ja
  rahvusvaheliste lepingute puhul ning juhul, kui tuvastatakse, et liikmesriik rikub oluliselt ja püsivalt aluspõhimõtteid,
  kohaldatakse
  vastavalt artikleid 74c, 74e ja
  90. Seadusandliku tavamenetlusega hõlmatud valdkonnas tehtava tõhustatud koostöö menetluse puhul kohaldatakse kodukorra artiklit 74 g. | 2.   
  Lisaks kohaldatakse
  rahvusvaheliste lepingute
  ja ühinemislepingute
  puhul ning juhul, kui tuvastatakse, et liikmesriik rikub oluliselt ja püsivalt aluspõhimõtteid,
  parlamendi kooseisu määramisel, liikmesriikidevahelise tõhustatud koostöö sisseseadmisel ja mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisel
  vastavalt artikleid
  90,
  74c, 74e
  , 74f, 74 g
  ja
  75. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

2.   
  Ühinemislepingute ja
  rahvusvaheliste lepingute puhul ning juhul, kui tuvastatakse, et liikmesriik rikub oluliselt ja püsivalt aluspõhimõtteid,
  kohaldatakse
  vastavalt artikleid 74c, 74e ja
  90. Seadusandliku tavamenetlusega hõlmatud valdkonnas tehtava tõhustatud koostöö menetluse puhul kohaldatakse kodukorra artiklit 74 g.

2.   
  Lisaks kohaldatakse
  rahvusvaheliste lepingute
  ja ühinemislepingute
  puhul ning juhul, kui tuvastatakse, et liikmesriik rikub oluliselt ja püsivalt aluspõhimõtteid,
  parlamendi kooseisu määramisel, liikmesriikidevahelise tõhustatud koostöö sisseseadmisel ja mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisel
  vastavalt artikleid
  90,
  74c, 74e
  , 74f, 74 g
  ja
  75.

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Seadusandliku ettepaneku või kavandatava rahvusvahelise lepingu puhul, mille vastuvõtmiseks on vajalik parlamendi nõusolek, võib vastutav komisjon
  positiivse lõpptulemuse saavutamiseks otsustada
  esitada parlamendile vaheraporti
  ettepaneku kohta
  koos resolutsiooni ettepanekuga, milles sisalduvad soovitused seadusandliku ettepaneku muutmiseks või rakendamiseks. | 3.   Seadusandliku ettepaneku või kavandatava rahvusvahelise lepingu puhul, mille vastuvõtmiseks on vajalik parlamendi nõusolek, võib vastutav komisjon esitada parlamendile vaheraporti koos resolutsiooni ettepanekuga, milles sisalduvad soovitused seadusandliku ettepaneku
  või kavandatava rahvusvahelise lepingu
  muutmiseks või rakendamiseks. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

3.   Seadusandliku ettepaneku või kavandatava rahvusvahelise lepingu puhul, mille vastuvõtmiseks on vajalik parlamendi nõusolek, võib vastutav komisjon
  positiivse lõpptulemuse saavutamiseks otsustada
  esitada parlamendile vaheraporti
  ettepaneku kohta
  koos resolutsiooni ettepanekuga, milles sisalduvad soovitused seadusandliku ettepaneku muutmiseks või rakendamiseks.

3.   Seadusandliku ettepaneku või kavandatava rahvusvahelise lepingu puhul, mille vastuvõtmiseks on vajalik parlamendi nõusolek, võib vastutav komisjon esitada parlamendile vaheraporti koos resolutsiooni ettepanekuga, milles sisalduvad soovitused seadusandliku ettepaneku
  või kavandatava rahvusvahelise lepingu
  muutmiseks või rakendamiseks.

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 3 a – lõik 1 (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vastutav komisjon tegeleb nõusolekutaotlusega põhjendamatu viivituseta. Kui vastutav komisjon otsustab soovitust mitte anda, või ei ole soovitust vastu võtnud kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõusolekutaotlus talle esitati, võib esimeeste konverents lisada selle küsimuse arutamiseks mõne järgmise osaistungjärgu päevakorda või nõuetekohaselt põhjendatud juhul otsustada kuue kuu pikkust tähtaega pikendada. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

3a.
     
  Vastutav komisjon tegeleb nõusolekutaotlusega põhjendamatu viivituseta. Kui vastutav komisjon otsustab soovitust mitte anda, või ei ole soovitust vastu võtnud kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõusolekutaotlus talle esitati, võib esimeeste konverents lisada selle küsimuse arutamiseks mõne järgmise osaistungjärgu päevakorda või nõuetekohaselt põhjendatud juhul otsustada kuue kuu pikkust tähtaega pikendada.

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 3 a – lõik 2 (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kavandatava rahvusvahelise lepingu puhul, mille vastuvõtmiseks on vajalik parlamendi nõusolek, võib parlament otsustada nõusolekumenetluse vastutava komisjoni soovituse põhjal kuni üheks aastaks peatada. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Kavandatava rahvusvahelise lepingu puhul, mille vastuvõtmiseks on vajalik parlamendi nõusolek, võib parlament otsustada nõusolekumenetluse vastutava komisjoni soovituse põhjal kuni üheks aastaks peatada.

---

Kolmapäev, 15. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/160 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/160

---

P7_TA(2014)0018

Alaliste komisjonide volitused ja vastutusalad

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta otsus alaliste komisjonide volituste ja vastutusalade kohta (2013/2996(RSO))

(2016/C 482/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 183, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 183,

| 1. | otsustab asendada kodukorra VII lisa järgmise tekstiga:
  VII lisa – Parlamendi alaliste komisjonide volitused ja vastutusalad

  I.   Väliskomisjon

  Komisjoni vastutusalasse kuulub liidu välispoliitika edendamine, rakendamine ja järelevalve järgmistes valdkondades:






  1. | ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP). Selles küsimuses abistab komisjoni julgeoleku- ja kaitse allkomisjon; |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab asendada kodukorra VII lisa järgmise tekstiga:

VII lisa – Parlamendi alaliste komisjonide volitused ja vastutusalad

I.   Väliskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuulub liidu välispoliitika edendamine, rakendamine ja järelevalve järgmistes valdkondades:

1.

ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP). Selles küsimuses abistab komisjoni julgeoleku- ja kaitse allkomisjon;

| 2. | suhted teiste liidu institutsioonide ja organitega, ÜRO ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide ning parlamentidevaheliste assambleedega küsimustes, mis kuuluvad komisjoni vastutusalasse; |
| --- | --- |

2.

suhted teiste liidu institutsioonide ja organitega, ÜRO ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide ning parlamentidevaheliste assambleedega küsimustes, mis kuuluvad komisjoni vastutusalasse;

| 3. | järelevalve teostamine Euroopa välisteenistuse üle; |
| --- | --- |

3.

järelevalve teostamine Euroopa välisteenistuse üle;

| 4. | poliitiliste suhete tugevdamine kolmandate riikidega ulatuslike koostöö- ja abiprogrammide või rahvusvaheliste lepingute nagu assotsieerimis- või koostöölepingute kaudu; |
| --- | --- |

4.

poliitiliste suhete tugevdamine kolmandate riikidega ulatuslike koostöö- ja abiprogrammide või rahvusvaheliste lepingute nagu assotsieerimis- või koostöölepingute kaudu;

| 5. | Euroopa riikide Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevate läbirääkimiste alustamine, järelevalve ja lõpuleviimine; |
| --- | --- |

5.

Euroopa riikide Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevate läbirääkimiste alustamine, järelevalve ja lõpuleviimine;

| 6. | demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendit, ühinemiseelse abi rahastamisvahendit, stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendit ning koostööks kolmandate riikidega loodud partnerluse rahastamisvahendit käsitlevad õigusaktid ja tööprogrammid ning nende raames võetavate meetmete kontrollimine, nagu ka nende aluseks olev poliitika; |
| --- | --- |

6.

demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendit, ühinemiseelse abi rahastamisvahendit, stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendit ning koostööks kolmandate riikidega loodud partnerluse rahastamisvahendit käsitlevad õigusaktid ja tööprogrammid ning nende raames võetavate meetmete kontrollimine, nagu ka nende aluseks olev poliitika;

| 7. | muu hulgas Euroopa naabruspoliitika üle järelevalve teostamine ja järelmeetmete võtmine, eelkõige seoses Euroopa naabruspoliitika iga-aastaste eduaruannetega; |
| --- | --- |

7.

muu hulgas Euroopa naabruspoliitika üle järelevalve teostamine ja järelmeetmete võtmine, eelkõige seoses Euroopa naabruspoliitika iga-aastaste eduaruannetega;

| 8. | demokraatiaga, õigusriigi põhimõttega, inimõigustega, sealhulgas vähemuste õigustega seotud küsimused kolmandates riikides ning rahvusvahelise õiguse põhimõtted. Selles küsimuses toetab komisjoni tegevust inimõiguste allkomisjon, kes peaks tagama kõigi liidu välispoliitika valdkondade ja inimõiguste poliitika sidususe. Ilma et see piiraks asjakohaste eeskirjade kohaldamist, kutsutakse allkomisjoni koosolekutele teiste sama valdkonnaga tegelevate komisjonide liikmeid ja asutuste esindajaid; |
| --- | --- |

8.

demokraatiaga, õigusriigi põhimõttega, inimõigustega, sealhulgas vähemuste õigustega seotud küsimused kolmandates riikides ning rahvusvahelise õiguse põhimõtted. Selles küsimuses toetab komisjoni tegevust inimõiguste allkomisjon, kes peaks tagama kõigi liidu välispoliitika valdkondade ja inimõiguste poliitika sidususe. Ilma et see piiraks asjakohaste eeskirjade kohaldamist, kutsutakse allkomisjoni koosolekutele teiste sama valdkonnaga tegelevate komisjonide liikmeid ja asutuste esindajaid;

| 9. | parlamendi osalemine valimisvaatlusmissioonides, vajaduse korral koostöös teiste pädevate komisjonide ja delegatsioonidega. |
| --- | --- |

9.

parlamendi osalemine valimisvaatlusmissioonides, vajaduse korral koostöös teiste pädevate komisjonide ja delegatsioonidega.

Väliskomisjon teostab poliitilist järelevalvet ja koordineerib parlamentaarsete ühiskomisjonide ja parlamentaarsete koostöökomisjonide ning parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ad hoc delegatsioonide tööd ning tema vastutusalasse kuuluvaid valimisvaatlusmissioone.

II.   Arengukomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | liidu arengu- ja koostööpoliitika edendamine, rakendamine ja järelevalve, sealhulgas:






  a) | kahepoolne ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja parlamentidevaheliste foorumite raames toimuv poliitiline dialoog arengumaadega; |
| --- | --- | --- |

1.

liidu arengu- ja koostööpoliitika edendamine, rakendamine ja järelevalve, sealhulgas:

a)

kahepoolne ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja parlamentidevaheliste foorumite raames toimuv poliitiline dialoog arengumaadega;

| b) | abi arengumaadele ja koostöölepingud nendega, eriti järelevalve teostamine tulemusliku abi rahastamise üle ja tulemuste hindamine, sealhulgas seoses vaesuse kaotamisega; |
| --- | --- |

b)

abi arengumaadele ja koostöölepingud nendega, eriti järelevalve teostamine tulemusliku abi rahastamise üle ja tulemuste hindamine, sealhulgas seoses vaesuse kaotamisega;

| c) | liikmesriikide poliitika ja liidu tasandil rakendatud poliitikavaldkondade vaheliste suhete seire; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide poliitika ja liidu tasandil rakendatud poliitikavaldkondade vaheliste suhete seire;

| d) | demokraatlike väärtuste, heade valitsemistavade ja inimõiguste edendamine arengumaades; |
| --- | --- |

d)

demokraatlike väärtuste, heade valitsemistavade ja inimõiguste edendamine arengumaades;

| e) | poliitikavaldkondade sidususe rakendamine, seire ja edendamine arengupoliitika seisukohast; |
| --- | --- |

e)

poliitikavaldkondade sidususe rakendamine, seire ja edendamine arengupoliitika seisukohast;

| 2. | arengukoostöö rahastamisvahendi, humanitaarabi rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi raames tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega võetavad meetmed õigusaktide kavandamisel ja kontrollimisel ning kõik küsimused, mis on seotud humanitaarabi andmisega arenguriikidele ja nende toetamise poliitikaga; |
| --- | --- |

2.

arengukoostöö rahastamisvahendi, humanitaarabi rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi raames tihedas koostöös liikmesriikide parlamentidega võetavad meetmed õigusaktide kavandamisel ja kontrollimisel ning kõik küsimused, mis on seotud humanitaarabi andmisega arenguriikidele ja nende toetamise poliitikaga;

| 3. | AKV-ELi partnerluslepingu küsimused ja suhted vastavate asutustega; |
| --- | --- |

3.

AKV-ELi partnerluslepingu küsimused ja suhted vastavate asutustega;

| 4. | ülemeremaade ja -territooriumidega seotud küsimused; |
| --- | --- |

4.

ülemeremaade ja -territooriumidega seotud küsimused;

| 5. | parlamendi osalemine valimisvaatlusmissioonides, vajaduse korral koostöös teiste pädevate komisjonide ja delegatsioonidega. |
| --- | --- |

5.

parlamendi osalemine valimisvaatlusmissioonides, vajaduse korral koostöös teiste pädevate komisjonide ja delegatsioonidega.

Arengukomisjon koordineerib oma vastutusalasse kuuluvate parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ad hoc delegatsioonide tööd.

III.   Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad Euroopa Liidu ühise kaubanduspoliitika loomine, rakendamine ja järelevalve ning välismajandussuhted, eelkõige:

| 1. | finants-, majandus- ja kaubandussuhted kolmandate riikide ning piirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

1.

finants-, majandus- ja kaubandussuhted kolmandate riikide ning piirkondlike organisatsioonidega;

| 2. | ühiste väliste tollitariifide ja väliskaubanduse lihtsustamine ning tollieeskirjade ja -halduse välisaspektid; |
| --- | --- |

2.

ühiste väliste tollitariifide ja väliskaubanduse lihtsustamine ning tollieeskirjade ja -halduse välisaspektid;

| 3. | kolmandate riikide ja piirkondlike organisatsioonidega sõlmitavaid majandus-, kaubandus- ja investeerimissuhteid reguleerivate kahe-, mitme- ja mõnepoolsete kaubanduslepingute avamine, seire, sõlmimine ja järelmeetmed; |
| --- | --- |

3.

kolmandate riikide ja piirkondlike organisatsioonidega sõlmitavaid majandus-, kaubandus- ja investeerimissuhteid reguleerivate kahe-, mitme- ja mõnepoolsete kaubanduslepingute avamine, seire, sõlmimine ja järelmeetmed;

| 4. | tehnilise ühtlustamise ja standardiseerimise meetmed valdkondades, mida reguleerib rahvusvaheline õigus; |
| --- | --- |

4.

tehnilise ühtlustamise ja standardiseerimise meetmed valdkondades, mida reguleerib rahvusvaheline õigus;

| 5. | suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja kaubandusküsimustega tegelevate rahvusvaheliste foorumitega ning väljaspool liitu asuvate piirkondlike majandus- ja kaubandusintegratsiooni edendavate organisatsioonidega; |
| --- | --- |

5.

suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja kaubandusküsimustega tegelevate rahvusvaheliste foorumitega ning väljaspool liitu asuvate piirkondlike majandus- ja kaubandusintegratsiooni edendavate organisatsioonidega;

| 6. | suhted WTOga, sealhulgas selle parlamentaarne mõõde. |
| --- | --- |

6.

suhted WTOga, sealhulgas selle parlamentaarne mõõde.

Kolmandate riikidega suhtlemise majandus- ja kaubandusaspektides teeb rahvusvahelise kaubanduse komisjon koostööd asjaomaste parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ad hoc delegatsioonidega.

IV.   Eelarvekomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | liidu tulude ja kulude mitmeaastane finantsraamistik ning liidu omavahendite süsteem; |
| --- | --- |

1.

liidu tulude ja kulude mitmeaastane finantsraamistik ning liidu omavahendite süsteem;

| 2. | parlamendi eelarvealased õigused, s.o liidu eelarve ning institutsioonidevaheliste kokkulepete üle läbirääkimiste pidamine ja kokkulepete rakendamine selles valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

parlamendi eelarvealased õigused, s.o liidu eelarve ning institutsioonidevaheliste kokkulepete üle läbirääkimiste pidamine ja kokkulepete rakendamine selles valdkonnas;

| 3. | parlamendi eelarvestus vastavalt kodukorras sätestatud menetlusele; |
| --- | --- |

3.

parlamendi eelarvestus vastavalt kodukorras sätestatud menetlusele;

| 4. | detsentraliseeritud asutuste eelarved; |
| --- | --- |

4.

detsentraliseeritud asutuste eelarved;

| 5. | Euroopa Investeerimispanga finantstegevus, mis ei ole Euroopa majanduse juhtimise osa; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Investeerimispanga finantstegevus, mis ei ole Euroopa majanduse juhtimise osa;

| 6. | Euroopa Arengufondi lisamine eelarvesse, ilma et see piiraks AKV-ELi partnerluslepingu eest vastutava komisjoni volitusi; |
| --- | --- |

6.

Euroopa Arengufondi lisamine eelarvesse, ilma et see piiraks AKV-ELi partnerluslepingu eest vastutava komisjoni volitusi;

| 7. | kõikide liidu õigusaktide finantsmõju ja kokkusobivus mitmeaastase finantsraamistikuga, ilma et see piiraks asjaomaste komisjonide volitusi; |
| --- | --- |

7.

kõikide liidu õigusaktide finantsmõju ja kokkusobivus mitmeaastase finantsraamistikuga, ilma et see piiraks asjaomaste komisjonide volitusi;

| 8. | jooksva eelarve täitmise jälgimine ja hindamine kodukorra artikli 78 lõikest 1 olenemata, assigneeringute ümberpaigutamine, ametikohtade loeteluga seotud menetlused, haldusassigneeringud ja olulise finantsmõjuga kinnisvaraprojektidega seotud arvamused; |
| --- | --- |

8.

jooksva eelarve täitmise jälgimine ja hindamine kodukorra artikli 78 lõikest 1 olenemata, assigneeringute ümberpaigutamine, ametikohtade loeteluga seotud menetlused, haldusassigneeringud ja olulise finantsmõjuga kinnisvaraprojektidega seotud arvamused;

| 9. | finantsmäärus, välja arvatud küsimused, mis käsitlevad eelarve täitmist, haldamist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

9.

finantsmäärus, välja arvatud küsimused, mis käsitlevad eelarve täitmist, haldamist ja kontrollimist.

V.   Eelarvekontrollikomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | liidu ja Euroopa Arengufondi eelarve täitmise kontroll ja parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsused, kaasa arvatud institutsioonisisesed heakskiidu andmise menetlused ning kõik selliste otsuste kaas- või rakendusmeetmed; |
| --- | --- |

1.

liidu ja Euroopa Arengufondi eelarve täitmise kontroll ja parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsused, kaasa arvatud institutsioonisisesed heakskiidu andmise menetlused ning kõik selliste otsuste kaas- või rakendusmeetmed;

| 2. | liidu, selle institutsioonide ja liidu rahastatavate organite kontode ja bilansside sulgemine, aruandlus ning auditeerimine, kaasa arvatud ülekantavate vahendite kindlaksmääramine ja saldode kinnitamine; |
| --- | --- |

2.

liidu, selle institutsioonide ja liidu rahastatavate organite kontode ja bilansside sulgemine, aruandlus ning auditeerimine, kaasa arvatud ülekantavate vahendite kindlaksmääramine ja saldode kinnitamine;

| 3. | Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontroll; |
| --- | --- |

3.

Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontroll;

| 4. | liidu eri rahastamisvormide tõhususe seire liidu poliitika rakendamisel, kaasates sellesse eelarvekontrollikomisjoni taotlusel erikomisjonid ja tehes eelarvekontrollikomisjoni taotlusel nendega koostööd kontrollikoja eriaruannete läbivaatamisel; |
| --- | --- |

4.

liidu eri rahastamisvormide tõhususe seire liidu poliitika rakendamisel, kaasates sellesse eelarvekontrollikomisjoni taotlusel erikomisjonid ja tehes eelarvekontrollikomisjoni taotlusel nendega koostööd kontrollikoja eriaruannete läbivaatamisel;

| 5. | suhtlemine Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), liidu eelarve täitmisel esinevate pettuste ja eeskirjade eiramise juhtumite uurimine, meetmed selliste juhtumite vältimiseks ja nende eest karistamiseks, liidu finantshuvide range kaitse ning Euroopa Prokuratuuri asjakohased meetmed selles valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

suhtlemine Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), liidu eelarve täitmisel esinevate pettuste ja eeskirjade eiramise juhtumite uurimine, meetmed selliste juhtumite vältimiseks ja nende eest karistamiseks, liidu finantshuvide range kaitse ning Euroopa Prokuratuuri asjakohased meetmed selles valdkonnas;

| 6. | suhted kontrollikojaga, selle liikmete ametissenimetamine ja kontrollikoja aruannete läbivaatamine; |
| --- | --- |

6.

suhted kontrollikojaga, selle liikmete ametissenimetamine ja kontrollikoja aruannete läbivaatamine;

| 7. | finantsmäärus eelarve täitmist, juhtimist ja kontrolli puudutavates küsimustes. |
| --- | --- |

7.

finantsmäärus eelarve täitmist, juhtimist ja kontrolli puudutavates küsimustes.

VI.   Majandus- ja rahanduskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | liidu majandus- ja rahapoliitika, majandus- ja rahaliidu ning Euroopa rahandus- ja finantssüsteemi toimimine (kaasa arvatud suhted asjaomaste institutsioonide või organisatsioonidega); |
| --- | --- |

1.

liidu majandus- ja rahapoliitika, majandus- ja rahaliidu ning Euroopa rahandus- ja finantssüsteemi toimimine (kaasa arvatud suhted asjaomaste institutsioonide või organisatsioonidega);

| 2. | kapitali ja maksete vaba liikumine (piiriülesed maksed, ühine makseala, maksebilanss, kapitali liikumise ning laenupoliitika, kolmandatest riikidest pärit kapitali liikumise kontroll, meetmed liidu kapitali ekspordi edendamiseks); |
| --- | --- |

2.

kapitali ja maksete vaba liikumine (piiriülesed maksed, ühine makseala, maksebilanss, kapitali liikumise ning laenupoliitika, kolmandatest riikidest pärit kapitali liikumise kontroll, meetmed liidu kapitali ekspordi edendamiseks);

| 3. | rahvusvaheline rahandus- ja finantssüsteem (kaasa arvatud suhted rahandus- ja finantsinstitutsioonide ja -organisatsioonidega); |
| --- | --- |

3.

rahvusvaheline rahandus- ja finantssüsteem (kaasa arvatud suhted rahandus- ja finantsinstitutsioonide ja -organisatsioonidega);

| 4. | konkurentsi- ja riigiabieeskirjad; |
| --- | --- |

4.

konkurentsi- ja riigiabieeskirjad;

| 5. | maksusätted; |
| --- | --- |

5.

maksusätted;

| 6. | finantsteenuste, -institutsioonide ja -turgude reguleerimine ning järelevalve, kaasa arvatud aruandlus, auditeerimine, raamatupidamiseeskirjad, ettevõtte juhtimine ning muud finantsteenuseid puudutavad äriühinguõiguse küsimused; |
| --- | --- |

6.

finantsteenuste, -institutsioonide ja -turgude reguleerimine ning järelevalve, kaasa arvatud aruandlus, auditeerimine, raamatupidamiseeskirjad, ettevõtte juhtimine ning muud finantsteenuseid puudutavad äriühinguõiguse küsimused;

| 7. | Euroopa Investeerimispanga asjaomane finantstegevus osana Euroopa majanduse juhtimisest euroalal. |
| --- | --- |

7.

Euroopa Investeerimispanga asjaomane finantstegevus osana Euroopa majanduse juhtimisest euroalal.

VII.   Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | tööhõivepoliitika ja kõik sotsiaalpoliitika aspektid, sealhulgas töötingimused, sotsiaalkindlustus, sotsiaalne kaasamine ja sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

1.

tööhõivepoliitika ja kõik sotsiaalpoliitika aspektid, sealhulgas töötingimused, sotsiaalkindlustus, sotsiaalne kaasamine ja sotsiaalkaitse;

| 2. | töötajate õigused; |
| --- | --- |

2.

töötajate õigused;

| 3. | töötervishoiu ja tööohutuse meetmed; |
| --- | --- |

3.

töötervishoiu ja tööohutuse meetmed;

| 4. | Euroopa Sotsiaalfond; |
| --- | --- |

4.

Euroopa Sotsiaalfond;

| 5. | kutseõppepoliitika, kaasa arvatud kutsekvalifikatsioonid; |
| --- | --- |

5.

kutseõppepoliitika, kaasa arvatud kutsekvalifikatsioonid;

| 6. | töötajate ja pensionäride vaba liikumine; |
| --- | --- |

6.

töötajate ja pensionäride vaba liikumine;

| 7. | sotsiaaldialoog; |
| --- | --- |

7.

sotsiaaldialoog;

| 8. | kõik diskrimineerimise vormid töökohal ja tööturul, välja arvatud sooline diskrimineerimine; |
| --- | --- |

8.

kõik diskrimineerimise vormid töökohal ja tööturul, välja arvatud sooline diskrimineerimine;

| 9. | suhted järgmiste organitega:






  — | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

9.

suhted järgmiste organitega:

—

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop),

| — | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond, |
| --- | --- |

—

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond,

| — | Euroopa Koolitusfond, |
| --- | --- |

—

Euroopa Koolitusfond,

| — | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur, |
| --- | --- |

—

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur,

samuti suhted muude asjaomaste liidu asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

VIII.   Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | keskkonnapoliitika ja keskkonnakaitsemeetmed, eelkõige:






  a) | kliimamuutused; |
| --- | --- | --- |

1.

keskkonnapoliitika ja keskkonnakaitsemeetmed, eelkõige:

a)

kliimamuutused;

| b) | õhu-, pinnase- ja veereostus, jäätmemajandus ning ringlussevõtt, ohtlikud ained ja valmistised, müratase, kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse kaitse; |
| --- | --- |

b)

õhu-, pinnase- ja veereostus, jäätmemajandus ning ringlussevõtt, ohtlikud ained ja valmistised, müratase, kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse kaitse;

| c) | säästev areng; |
| --- | --- |

c)

säästev areng;

| d) | rahvusvahelised ja piirkondlikud meetmed ning kokkulepped, mille eesmärk on kaitsta keskkonda; |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelised ja piirkondlikud meetmed ning kokkulepped, mille eesmärk on kaitsta keskkonda;

| e) | keskkonnale tekitatud kahju kõrvaldamine; |
| --- | --- |

e)

keskkonnale tekitatud kahju kõrvaldamine;

| f) | kodanikukaitse; |
| --- | --- |

f)

kodanikukaitse;

| g) | Euroopa Keskkonnaagentuur; |
| --- | --- |

g)

Euroopa Keskkonnaagentuur;

| h) | Euroopa Kemikaaliamet; |
| --- | --- |

h)

Euroopa Kemikaaliamet;

| 2. | rahvatervis, eelkõige:






  a) | rahvatervisealased programmid ja erimeetmed; |
| --- | --- | --- |

2.

rahvatervis, eelkõige:

a)

rahvatervisealased programmid ja erimeetmed;

| b) | farmaatsia- ja kosmeetikatooted; |
| --- | --- |

b)

farmaatsia- ja kosmeetikatooted;

| c) | bioterrorismi inimtervisega seotud aspektid; |
| --- | --- |

c)

bioterrorismi inimtervisega seotud aspektid;

| d) | Euroopa Ravimiamet ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Ravimiamet ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus;

| 3. | toiduohutuse küsimused, eelkõige:






  a) | toiduainete märgistamine ja ohutus; |
| --- | --- | --- |

3.

toiduohutuse küsimused, eelkõige:

a)

toiduainete märgistamine ja ohutus;

| b) | veterinaaria-alased õigusaktid, mis käsitlevad inimeste tervise kaitset; toiduainete ja nende tootmissüsteemide sanitaarkontroll; |
| --- | --- |

b)

veterinaaria-alased õigusaktid, mis käsitlevad inimeste tervise kaitset; toiduainete ja nende tootmissüsteemide sanitaarkontroll;

| c) | Euroopa Toiduohutusamet ning Euroopa Toidu- ja Veterinaaramet. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Toiduohutusamet ning Euroopa Toidu- ja Veterinaaramet.

IX.   Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | liidu tööstuspoliitika ja sellega seotud meetmete ning uute tehnoloogiate rakendamine, kaasa arvatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega seotud meetmed; |
| --- | --- |

1.

liidu tööstuspoliitika ja sellega seotud meetmete ning uute tehnoloogiate rakendamine, kaasa arvatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega seotud meetmed;

| 2. | liidu teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika, mis hõlmab teadust ja tehnoloogiat ning uurimistulemuste levitamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

2.

liidu teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika, mis hõlmab teadust ja tehnoloogiat ning uurimistulemuste levitamist ja kasutamist;

| 3. | Euroopa kosmosepoliitika; |
| --- | --- |

3.

Euroopa kosmosepoliitika;

| 4. | Teadusuuringute Ühiskeskuse, Euroopa Teadusnõukogu, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ja Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituudi tegevus ning JET, ITER ja muud selle valdkonna projektid; |
| --- | --- |

4.

Teadusuuringute Ühiskeskuse, Euroopa Teadusnõukogu, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ja Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituudi tegevus ning JET, ITER ja muud selle valdkonna projektid;

| 5. | liidu energiapoliitika meetmed üldiselt ning energia siseturu rajamise ja toimimise kontekstis, mis hõlmavad meetmeid järgmistes valdkondades:






  a) | energiavarustuse kindlus liidu; |
| --- | --- | --- |

5.

liidu energiapoliitika meetmed üldiselt ning energia siseturu rajamise ja toimimise kontekstis, mis hõlmavad meetmeid järgmistes valdkondades:

a)

energiavarustuse kindlus liidu;

| b) | energiatõhususe ja energiasäästu edendamine ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamine; |
| --- | --- |

b)

energiatõhususe ja energiasäästu edendamine ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamine;

| c) | energiavõrkude vastastikuse sidumise ja energiatõhususe edendamine, sealhulgas üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine energeetika infrastruktuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

energiavõrkude vastastikuse sidumise ja energiatõhususe edendamine, sealhulgas üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine energeetika infrastruktuuri valdkonnas;

| 6. | Euratomi asutamisleping ja Euratomi Tarneagentuur; tuumaohutus, tuumajäätmete kõrvaldamine ja nende ladustamine; |
| --- | --- |

6.

Euratomi asutamisleping ja Euratomi Tarneagentuur; tuumaohutus, tuumajäätmete kõrvaldamine ja nende ladustamine;

| 7. | infoühiskond, infotehnoloogia ja sidevõrgud ja -teenused, kaasa arvatud tehnoloogilised ja turvaaspektid ning üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine telekommunikatsiooni infrastruktuuri valdkonnas ning Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) tegevus. |
| --- | --- |

7.

infoühiskond, infotehnoloogia ja sidevõrgud ja -teenused, kaasa arvatud tehnoloogilised ja turvaaspektid ning üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine telekommunikatsiooni infrastruktuuri valdkonnas ning Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) tegevus.

X.   Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | siseturu ja tolliliidu valdkonda kuuluvate siseriiklike õigusaktide koordineerimine liidu tasandil, eelkõige:






  a) | kaupade vaba liikumine, kaasa arvatud tehniliste standardite ühtlustamine; |
| --- | --- | --- |

1.

siseturu ja tolliliidu valdkonda kuuluvate siseriiklike õigusaktide koordineerimine liidu tasandil, eelkõige:

a)

kaupade vaba liikumine, kaasa arvatud tehniliste standardite ühtlustamine;

| b) | asutamisõigus; |
| --- | --- |

b)

asutamisõigus;

| c) | teenuste osutamise vabadus, välja arvatud finants- ja postiteenused; |
| --- | --- |

c)

teenuste osutamise vabadus, välja arvatud finants- ja postiteenused;

| 2. | ühtse turu toimimine, sealhulgas meetmed võimalike ühtse turu, sealhulgas digitaalse ühtse turu toimimist takistavate tegurite tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

2.

ühtse turu toimimine, sealhulgas meetmed võimalike ühtse turu, sealhulgas digitaalse ühtse turu toimimist takistavate tegurite tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks;

| 3. | siseturu loomise kontekstis tarbijate majanduslike huvide edendamine ja kaitse, välja arvatud rahvatervise ja toiduohutuse küsimused; |
| --- | --- |

3.

siseturu loomise kontekstis tarbijate majanduslike huvide edendamine ja kaitse, välja arvatud rahvatervise ja toiduohutuse küsimused;

| 4. | ühtse turu eeskirjade ja tarbijate õiguste jõustamisega seotud poliitika ja õigusaktid. |
| --- | --- |

4.

ühtse turu eeskirjade ja tarbijate õiguste jõustamisega seotud poliitika ja õigusaktid.

XI.   Transpordi- ja turismikomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | raudtee-, maantee-, sisevee-, mere- ja õhutransporti hõlmava ühise poliitika arendamise küsimused, eelkõige:






  a) | Euroopa Liidu ühised transpordieeskirjad; |
| --- | --- | --- |

1.

raudtee-, maantee-, sisevee-, mere- ja õhutransporti hõlmava ühise poliitika arendamise küsimused, eelkõige:

a)

Euroopa Liidu ühised transpordieeskirjad;

| b) | üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine transpordi infrastruktuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine transpordi infrastruktuuri valdkonnas;

| c) | transporditeenused ja transpordialased suhted kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

c)

transporditeenused ja transpordialased suhted kolmandate riikidega;

| d) | transpordi ohutus; |
| --- | --- |

d)

transpordi ohutus;

| e) | suhted rahvusvaheliste transpordiasutuste ja -organisatsioonidega; |
| --- | --- |

e)

suhted rahvusvaheliste transpordiasutuste ja -organisatsioonidega;

| f) | Euroopa Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Raudteeagentuur, Euroopa Lennundusohutusamet ja ühisettevõte SESAR; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Raudteeagentuur, Euroopa Lennundusohutusamet ja ühisettevõte SESAR;

| 2. | postiteenused; |
| --- | --- |

2.

postiteenused;

| 3. | turism. |
| --- | --- |

3.

turism.

XII.   Regionaalarengukomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | liidu regionaalarengu ja ühtekuuluvuspoliitika haldamine ja arendamine vastavalt aluslepingus sätestatule; |
| --- | --- |

1.

liidu regionaalarengu ja ühtekuuluvuspoliitika haldamine ja arendamine vastavalt aluslepingus sätestatule;

| 2. | Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja muud liidu regionaalpoliitilised vahendid; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja muud liidu regionaalpoliitilised vahendid;

| 3. | teiste liidu poliitikavaldkondade mõju hindamine majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

3.

teiste liidu poliitikavaldkondade mõju hindamine majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| 4. | liidu struktuurivahendite koordineerimine; |
| --- | --- |

4.

liidu struktuurivahendite koordineerimine;

| 5. | ühtekuuluvuspoliitika linnamõõde; |
| --- | --- |

5.

ühtekuuluvuspoliitika linnamõõde;

| 6. | äärepoolseimad piirkonnad ja saared ning piiriülene ja piirkondadevaheline koostöö; |
| --- | --- |

6.

äärepoolseimad piirkonnad ja saared ning piiriülene ja piirkondadevaheline koostöö;

| 7. | suhted Regioonide Komiteega, piirkondadevahelise koostöö organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega. |
| --- | --- |

7.

suhted Regioonide Komiteega, piirkondadevahelise koostöö organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega.

XIII.   Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | ühise põllumajanduspoliitika toimimine ja arendamine; |
| --- | --- |

1.

ühise põllumajanduspoliitika toimimine ja arendamine;

| 2. | maaelu arendamine, kaasa arvatud vastavate rahastamisvahendite tegevus; |
| --- | --- |

2.

maaelu arendamine, kaasa arvatud vastavate rahastamisvahendite tegevus;

| 3. | järgmiste valdkondade õigusaktid:






  a) | veterinaar- ja taimekaitseküsimused ning loomasööt, kui need meetmed ei ole mõeldud inimeste tervise kaitseks; |
| --- | --- | --- |

3.

järgmiste valdkondade õigusaktid:

a)

veterinaar- ja taimekaitseküsimused ning loomasööt, kui need meetmed ei ole mõeldud inimeste tervise kaitseks;

| b) | loomakasvatus ja loomade heaolu; |
| --- | --- |

b)

loomakasvatus ja loomade heaolu;

| 4. | põllumajandussaaduste kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

4.

põllumajandussaaduste kvaliteedi parandamine;

| 5. | põllumajandustoorme varud; |
| --- | --- |

5.

põllumajandustoorme varud;

| 6. | ühenduse sordiamet; |
| --- | --- |

6.

ühenduse sordiamet;

| 7. | metsandus ja agrometsandus. |
| --- | --- |

7.

metsandus ja agrometsandus.

XIV.   Kalanduskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | ühise kalanduspoliitika toimimine, arendamine ja haldamine; |
| --- | --- |

1.

ühise kalanduspoliitika toimimine, arendamine ja haldamine;

| 2. | kalavarude kaitse, selliseid varusid ammutava kalapüügi ja laevastiku majandamine ning merendusalased teadusuuringud ja kalanduse rakendusuuringud; |
| --- | --- |

2.

kalavarude kaitse, selliseid varusid ammutava kalapüügi ja laevastiku majandamine ning merendusalased teadusuuringud ja kalanduse rakendusuuringud;

| 3. | kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus ning nende toodete töötlemine ja turustamine; |
| --- | --- |

3.

kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus ning nende toodete töötlemine ja turustamine;

| 4. | struktuuripoliitika kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas, kaasa arvatud kalanduse arendusrahastu finantsinstrumendid ja vahendid nende sektorite toetamiseks; |
| --- | --- |

4.

struktuuripoliitika kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas, kaasa arvatud kalanduse arendusrahastu finantsinstrumendid ja vahendid nende sektorite toetamiseks;

| 5. | kalapüügi integreeritud merenduspoliitika; |
| --- | --- |

5.

kalapüügi integreeritud merenduspoliitika;

| 6. | säästva kalanduse partnerluslepingud, piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ja kalapüügi valdkonnas kehtivate rahvusvaheliste kohustuste rakendamine. |
| --- | --- |

6.

säästva kalanduse partnerluslepingud, piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ja kalapüügi valdkonnas kehtivate rahvusvaheliste kohustuste rakendamine.

XV.   Kultuuri- ja hariduskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa Liidu kultuuriaspektid, eelkõige:






  a) | kultuurialaste teadmiste ja kultuuri leviku parandamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa Liidu kultuuriaspektid, eelkõige:

a)

kultuurialaste teadmiste ja kultuuri leviku parandamine;

| b) | kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitse ning edendamine; |
| --- | --- |

b)

kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitse ning edendamine;

| c) | kultuuripärandi säilitamine ja kaitsmine, kultuurivahetus ja kunstilooming; |
| --- | --- |

c)

kultuuripärandi säilitamine ja kaitsmine, kultuurivahetus ja kunstilooming;

| 2. | Euroopa Liidu hariduspoliitika, kaasa arvatud Euroopa kõrgharidusruumi, Euroopa koolide süsteemi ja elukestva õppe arendamine; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu hariduspoliitika, kaasa arvatud Euroopa kõrgharidusruumi, Euroopa koolide süsteemi ja elukestva õppe arendamine;

| 3. | audiovisuaalpoliitika ning infoühiskonna kultuurilised ja hariduspoliitilised aspektid; |
| --- | --- |

3.

audiovisuaalpoliitika ning infoühiskonna kultuurilised ja hariduspoliitilised aspektid;

| 4. | noortepoliitika; |
| --- | --- |

4.

noortepoliitika;

| 5. | spordi- ja vabaajapoliitika arendamine; |
| --- | --- |

5.

spordi- ja vabaajapoliitika arendamine;

| 6. | teabe- ja meediapoliitika; |
| --- | --- |

6.

teabe- ja meediapoliitika;

| 7. | koostöö kolmandate riikidega kultuuri ja hariduse valdkonnas ning suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega. |
| --- | --- |

7.

koostöö kolmandate riikidega kultuuri ja hariduse valdkonnas ning suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega.

XVI.   Õiguskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | liidu õiguse tõlgendamine, kohaldamine ja järelevalve, liidu õigusaktide kooskõla esmase õigusega, eriti õigusliku aluse valimine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimine; |
| --- | --- |

1.

liidu õiguse tõlgendamine, kohaldamine ja järelevalve, liidu õigusaktide kooskõla esmase õigusega, eriti õigusliku aluse valimine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimine;

| 2. | rahvusvahelise õiguse tõlgendamine ja kohaldamine, kui see mõjutab Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

2.

rahvusvahelise õiguse tõlgendamine ja kohaldamine, kui see mõjutab Euroopa Liitu;

| 3. | liidu parem õigusloome ja õiguse lihtsustamine; |
| --- | --- |

3.

liidu parem õigusloome ja õiguse lihtsustamine;

| 4. | parlamendi õiguste ja eesõiguste kaitse, kaasa arvatud parlamendi osalemine Euroopa Liidu Kohtu menetlustes; |
| --- | --- |

4.

parlamendi õiguste ja eesõiguste kaitse, kaasa arvatud parlamendi osalemine Euroopa Liidu Kohtu menetlustes;

| 5. | liidu õigusaktid, mis puudutavad liikmesriikide õiguskorda, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | tsiviil- ja äriõigus, |
| --- | --- | --- |

5.

liidu õigusaktid, mis puudutavad liikmesriikide õiguskorda, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

tsiviil- ja äriõigus,

| b) | äriühinguõigus, |
| --- | --- |

b)

äriühinguõigus,

| c) | intellektuaalomandiõigus, |
| --- | --- |

c)

intellektuaalomandiõigus,

| d) | menetlusõigus; |
| --- | --- |

d)

menetlusõigus;

| 6. | õigusalast koostööd ja halduskoostööd tsiviilasjades puudutavad meetmed; |
| --- | --- |

6.

õigusalast koostööd ja halduskoostööd tsiviilasjades puudutavad meetmed;

| 7. | keskkonnaalane vastutus ja sanktsioonid keskkonnakuritegude korral; |
| --- | --- |

7.

keskkonnaalane vastutus ja sanktsioonid keskkonnakuritegude korral;

| 8. | uue tehnoloogia eetilised küsimused, kohaldades asjaomaste komisjonidega kaasatud komisjonide menetlust; |
| --- | --- |

8.

uue tehnoloogia eetilised küsimused, kohaldades asjaomaste komisjonidega kaasatud komisjonide menetlust;

| 9. | parlamendiliikmete põhimäärus ja Euroopa Liidu personalieeskirjad; |
| --- | --- |

9.

parlamendiliikmete põhimäärus ja Euroopa Liidu personalieeskirjad;

| 10. | eesõigused ja puutumatus ning parlamendiliikmete volituste kontrollimine; |
| --- | --- |

10.

eesõigused ja puutumatus ning parlamendiliikmete volituste kontrollimine;

| 11. | Euroopa Liidu Kohtu töökorraldus ja põhikiri; |
| --- | --- |

11.

Euroopa Liidu Kohtu töökorraldus ja põhikiri;

| 12. | Siseturu Ühtlustamise Amet. |
| --- | --- |

12.

Siseturu Ühtlustamise Amet.

XVII.   Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | kodanikuõiguste, inimõiguste ja põhiõiguste kaitse Euroopa Liidu territooriumil, kaasa arvatud vähemuste kaitse vastavalt aluslepingutele ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartale; |
| --- | --- |

1.

kodanikuõiguste, inimõiguste ja põhiõiguste kaitse Euroopa Liidu territooriumil, kaasa arvatud vähemuste kaitse vastavalt aluslepingutele ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartale;

| 2. | meetmed, mis on vajalikud võitluseks igasuguse diskrimineerimisega, välja arvatud sooline diskrimineerimine ja diskrimineerimine töökohal või tööturul; |
| --- | --- |

2.

meetmed, mis on vajalikud võitluseks igasuguse diskrimineerimisega, välja arvatud sooline diskrimineerimine ja diskrimineerimine töökohal või tööturul;

| 3. | füüsiliste isikute isikuandmete töötlemise läbipaistvust ja kaitset käsitlevad õigusaktid; |
| --- | --- |

3.

füüsiliste isikute isikuandmete töötlemise läbipaistvust ja kaitset käsitlevad õigusaktid;

| 4. | vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine ja arendamine, järgides subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, eelkõige:






  a) | meetmed, mis puudutavad isikute sissesõitu ja liikumist, varjupaiga- ja sisserändepoliitikat; |
| --- | --- | --- |

4.

vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine ja arendamine, järgides subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, eelkõige:

a)

meetmed, mis puudutavad isikute sissesõitu ja liikumist, varjupaiga- ja sisserändepoliitikat;

| b) | meetmed, mis puudutavad ühiste piiride ühtset haldamist; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis puudutavad ühiste piiride ühtset haldamist;

| c) | meetmed, mis puudutavad politsei- ja õigusalast koostööd kriminaalasjades, sealhulgas terrorismi valdkonnas, ning põhjalikud ja menetluslikud meetmed, mis on seotud ühtsema kriminaalõigusele suunatud liidu lähenemise väljatöötamisega; |
| --- | --- |

c)

meetmed, mis puudutavad politsei- ja õigusalast koostööd kriminaalasjades, sealhulgas terrorismi valdkonnas, ning põhjalikud ja menetluslikud meetmed, mis on seotud ühtsema kriminaalõigusele suunatud liidu lähenemise väljatöötamisega;

| 5. | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Europol, Eurojust, Cepol, Euroopa Prokuratuur ning muud sama valdkonna organid ja asutused; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Europol, Eurojust, Cepol, Euroopa Prokuratuur ning muud sama valdkonna organid ja asutused;

| 6. | liikmesriigi poolt liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise rikkumise selge ohu kindlakstegemine. |
| --- | --- |

6.

liikmesriigi poolt liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise rikkumise selge ohu kindlakstegemine.

XVIII.   Põhiseaduskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa integratsiooniprotsessi institutsioonilised aspektid, eriti aluslepingute läbivaatamise tava- ja lihtsustatud menetluse ettevalmistamise, algatamise ning läbiviimise raames; |
| --- | --- |

1.

Euroopa integratsiooniprotsessi institutsioonilised aspektid, eriti aluslepingute läbivaatamise tava- ja lihtsustatud menetluse ettevalmistamise, algatamise ning läbiviimise raames;

| 2. | asutamislepingute rakendamine ja nende toimimise hindamine; |
| --- | --- |

2.

asutamislepingute rakendamine ja nende toimimise hindamine;

| 3. | Euroopa Liidu laienemisläbirääkimiste või nendest taganemise institutsioonilised tagajärjed; |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu laienemisläbirääkimiste või nendest taganemise institutsioonilised tagajärjed;

| 4. | institutsioonidevahelised suhted, kaasa arvatud institutsioonidevaheliste kokkulepete läbivaatamine kodukorra artiklil 127 lõike 2 alusel parlamendi heakskiidu saamiseks; |
| --- | --- |

4.

institutsioonidevahelised suhted, kaasa arvatud institutsioonidevaheliste kokkulepete läbivaatamine kodukorra artiklil 127 lõike 2 alusel parlamendi heakskiidu saamiseks;

| 5. | ühtne valimismenetlus; |
| --- | --- |

5.

ühtne valimismenetlus;

| 6. | Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused, ilma et see piiraks juhatuse volitusi; |
| --- | --- |

6.

Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused, ilma et see piiraks juhatuse volitusi;

| 7. | liikmesriigi poolt toime pandud liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise ja järjekindla rikkumise kindlakstegemine; |
| --- | --- |

7.

liikmesriigi poolt toime pandud liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise ja järjekindla rikkumise kindlakstegemine;

| 8. | kodukorra tõlgendamine ja rakendamine ning selle kohta muudatusettepanekute esitamine. |
| --- | --- |

8.

kodukorra tõlgendamine ja rakendamine ning selle kohta muudatusettepanekute esitamine.

XIX.   Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | naiste õiguste määratlemine, edendamine ja kaitse Euroopa Liidus ning sellega seotud liidu meetmed; |
| --- | --- |

1.

naiste õiguste määratlemine, edendamine ja kaitse Euroopa Liidus ning sellega seotud liidu meetmed;

| 2. | naiste õiguste edendamine kolmandates riikides; |
| --- | --- |

2.

naiste õiguste edendamine kolmandates riikides;

| 3. | võrdsete võimaluste poliitika, kaasa arvatud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl; |
| --- | --- |

3.

võrdsete võimaluste poliitika, kaasa arvatud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl;

| 4. | sool põhineva vägivalla ja diskrimineerimise kõikide avaldumisvormide kõrvaldamine; |
| --- | --- |

4.

sool põhineva vägivalla ja diskrimineerimise kõikide avaldumisvormide kõrvaldamine;

| 5. | soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamine ja edasiarendamine kõikides poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

5.

soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamine ja edasiarendamine kõikides poliitikavaldkondades;

| 6. | naiste õigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonide rakendamine ning selle järelmeetmed; |
| --- | --- |

6.

naiste õigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonide rakendamine ning selle järelmeetmed;

| 7. | naiste õiguste alase teadlikkuse edendamine. |
| --- | --- |

7.

naiste õiguste alase teadlikkuse edendamine.

XX.   Petitsioonikomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | petitsioonid; |
| --- | --- |

1.

petitsioonid;

| 2. | kodanikualgatustega seotud avalike kuulamiste korraldamine vaatavalt artiklile 197a; |
| --- | --- |

2.

kodanikualgatustega seotud avalike kuulamiste korraldamine vaatavalt artiklile 197a;

| 3. | suhted Euroopa Ombudsmaniga. |
| --- | --- |

3.

suhted Euroopa Ombudsmaniga.

| 2. | otsustab, et käesolev otsus jõustub kaheksanda koosseisu ametiaja esimese osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

otsustab, et käesolev otsus jõustub kaheksanda koosseisu ametiaja esimese osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 16. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/169 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/169

---

P7_TA(2014)0035

Euroopa Parlamendi kodukorra muutmine puutumatuse äravõtmise ja kaitsmise osas

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta otsus puutumatuse äravõtmist ja kaitsmist käsitlevate Euroopa Parlamendi kodukorra sätete muutmise kohta (2013/2031(REG))

(2016/C 482/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni esimehe 9. novembri 2012. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni esimehe 9. novembri 2012. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0012/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0012/2014),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | tuletab meelde, et nimetatud muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et nimetatud muudatused jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 5 – lõige 1 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Parlamentaarne puutumatus ei ole parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1a.
     
  Parlamentaarne puutumatus ei ole parlamendiliikme isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 6 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Oma eesõiguste ja puutumatusega seotud volituste rakendamisel
  taotleb
  parlament
  eelkõige
  enda kui demokraatliku legislatiivkogu puutumatuse säilitamist ja oma liikmete sõltumatuse tagamist nende ülesannete täitmisel. | 1.   Oma eesõiguste ja puutumatusega seotud volituste rakendamisel
  võtab
  parlament
  meetmeid
  enda kui demokraatliku legislatiivkogu puutumatuse säilitamiseks ja oma liikmete sõltumatuse tagamiseks nende ülesannete täitmisel.
  Puutumatuse äravõtmise taotlust hinnatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklite 7, 8 ja 9 ning käesolevas artiklis osutatud põhimõtete kohaselt. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1.   Oma eesõiguste ja puutumatusega seotud volituste rakendamisel
  taotleb
  parlament
  eelkõige
  enda kui demokraatliku legislatiivkogu puutumatuse säilitamist ja oma liikmete sõltumatuse tagamist nende ülesannete täitmisel.

1.   Oma eesõiguste ja puutumatusega seotud volituste rakendamisel
  võtab
  parlament
  meetmeid
  enda kui demokraatliku legislatiivkogu puutumatuse säilitamiseks ja oma liikmete sõltumatuse tagamiseks nende ülesannete täitmisel.
  Puutumatuse äravõtmise taotlust hinnatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklite 7, 8 ja 9 ning käesolevas artiklis osutatud põhimõtete kohaselt.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 6 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kui liikmesriigi pädev ametiasutus on esitanud presidendile parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise taotluse, antakse taotlusest teada täiskogu istungil ja taotlus edastatakse vastutavale komisjonile. | välja jäetud |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

2.
     
  Kui liikmesriigi pädev ametiasutus on esitanud presidendile parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise taotluse, antakse taotlusest teada täiskogu istungil ja taotlus edastatakse vastutavale komisjonile.

välja jäetud

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 6 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kui parlamendiliige või endine parlamendiliige on esitanud presidendile puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse, antakse taotlusest teada täiskogu istungil ja taotlus edastatakse vastutavale komisjonile. | välja jäetud |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

3.
     
  Kui parlamendiliige või endine parlamendiliige on esitanud presidendile puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse, antakse taotlusest teada täiskogu istungil ja taotlus edastatakse vastutavale komisjonile.

välja jäetud

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 6 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Juhul kui parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse oletatava rikkumisena on parlamendiliige vahistatud või tema liikumisvabadust piiratud, võib president pärast seda, kui ta on pidanud nõu vastutava komisjoni esimehe ja raportööriga, võtta kiiresti meetmeid asjaomase parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse maksmapanemiseks. President teatab oma algatusest vastutavale komisjonile ja teavitab parlamenti. | välja jäetud |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

4.
     
  Juhul kui parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse oletatava rikkumisena on parlamendiliige vahistatud või tema liikumisvabadust piiratud, võib president pärast seda, kui ta on pidanud nõu vastutava komisjoni esimehe ja raportööriga, võtta kiiresti meetmeid asjaomase parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse maksmapanemiseks. President teatab oma algatusest vastutavale komisjonile ja teavitab parlamenti.

välja jäetud

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 6 – lõige 4 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kui parlamendiliikmel tuleb esineda tunnistajana või anda tunnistusi eksperdina, ei ole vaja taotleda puutumatuse äravõtmist juhul, kui: |
| | — | parlamendiliiget ei kohustata ilmuma sellisel kuupäeval või kellaajal, mis takistab või raskendab tema kui parlamendiliikme kohustuste täitmist, või kui ta võib anda tunnistuse kirjalikult või muus vormis, mis ei raskenda tema parlamendiliikme ülesannete täitmist; ning |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kui parlamendiliikmel tuleb esineda tunnistajana või anda tunnistusi eksperdina, ei ole vaja taotleda puutumatuse äravõtmist juhul, kui:

—

parlamendiliiget ei kohustata ilmuma sellisel kuupäeval või kellaajal, mis takistab või raskendab tema kui parlamendiliikme kohustuste täitmist, või kui ta võib anda tunnistuse kirjalikult või muus vormis, mis ei raskenda tema parlamendiliikme ülesannete täitmist; ning

| — | parlamendiliiget ei kohustata andma tunnistusi küsimustes, mille kohta ta oma ametiülesannete täitmisel on saanud konfidentsiaalset teavet, mille avaldamist ta ei pea asjakohaseks. |
| --- | --- |

—

parlamendiliiget ei kohustata andma tunnistusi küsimustes, mille kohta ta oma ametiülesannete täitmisel on saanud konfidentsiaalset teavet, mille avaldamist ta ei pea asjakohaseks.

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 6 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6a |
| | Eesõiguste ja puutumatuse kaitse |
| | 1.
     
  Kui liikmesriigi ametiasutus on väidetavalt rikkunud parlamendiliikme või endise parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust, võib artikli 7 lõike - 1 kohaselt taotleda parlamendi otsust küsimuses, kas eesõiguste ja puutumatuse rikkumine on ka tegelikult aset leidnud. |
| | 2.
     
  Eelkõige võib sellise taotluse eesõiguste ja puutumatuse kaitsmiseks esitada juhul, kui leitakse, et asjaolud kujutavad endast haldus- või muud piirangut, mis takistab parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate parlamendiliikmete vaba liikumist või arvamuse avaldamist või hääle andmist nende poolt oma kohustuste täitmisel, või kuuluvad need Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaldamisalasse. |
| | 3.
     
  Parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus ei ole vastuvõetav, kui sama kohtumenetlusega seoses on juba esitatud sellelt parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise või selle kaitsmise taotlus, olenemata sellest, kas otsus on selleks hetkeks juba vastu võetud või mitte. |
| | 4.
     
  Parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse läbivaatamist ei jätkata, kui sama kohtumenetlusega seoses on esitatud taotlus sellelt parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmiseks. |
| | 5.
     
  Juhul kui on võetud vastu otsus parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust mitte kaitsta, võib parlamendiliige esitada koos uute asitõenditega otsuse uuesti läbivaatamise taotluse. Otsuse läbivaatamise taotlus ei ole vastuvõetav, kui otsuse vastu on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 alusel esitatud hagi või kui president ei pea uusi esitatud tõendeid piisavalt põhjendatuks, et läbivaatamist õigustada. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Artikkel 6a

Eesõiguste ja puutumatuse kaitse

1.
     
  Kui liikmesriigi ametiasutus on väidetavalt rikkunud parlamendiliikme või endise parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust, võib artikli 7 lõike - 1 kohaselt taotleda parlamendi otsust küsimuses, kas eesõiguste ja puutumatuse rikkumine on ka tegelikult aset leidnud.

2.
     
  Eelkõige võib sellise taotluse eesõiguste ja puutumatuse kaitsmiseks esitada juhul, kui leitakse, et asjaolud kujutavad endast haldus- või muud piirangut, mis takistab parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate parlamendiliikmete vaba liikumist või arvamuse avaldamist või hääle andmist nende poolt oma kohustuste täitmisel, või kuuluvad need Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaldamisalasse.

3.
     
  Parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus ei ole vastuvõetav, kui sama kohtumenetlusega seoses on juba esitatud sellelt parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise või selle kaitsmise taotlus, olenemata sellest, kas otsus on selleks hetkeks juba vastu võetud või mitte.

4.
     
  Parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse läbivaatamist ei jätkata, kui sama kohtumenetlusega seoses on esitatud taotlus sellelt parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmiseks.

5.
     
  Juhul kui on võetud vastu otsus parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust mitte kaitsta, võib parlamendiliige esitada koos uute asitõenditega otsuse uuesti läbivaatamise taotluse. Otsuse läbivaatamise taotlus ei ole vastuvõetav, kui otsuse vastu on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 alusel esitatud hagi või kui president ei pea uusi esitatud tõendeid piisavalt põhjendatuks, et läbivaatamist õigustada.

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 6 b (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6b |
| | Presidendi kiireloomulised meetmed puutumatuse maksmapanemiseks |
| | 1.
     
  Kui parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse oletatava rikkumisena on parlamendiliige vahistatud või tema liikumisvabadust piiratud, võib president pärast seda, kui ta on pidanud nõu vastutava komisjoni esimehe ja raportööriga, võtta kiiresti meetmeid asjaomase parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse maksmapanemiseks. President teatab oma algatusest vastutavale komisjonile ja teavitab parlamenti. |
| | 2.
     
  Kui president kasutab talle lõikega 1 antud volitusi, võtab vastutav komisjon presidendi algatuse oma järgmisel koosolekul teadmiseks. Kui vastutav komisjon peab seda vajalikuks, võib ta koostada parlamendile esitamiseks raporti. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Artikkel 6b

Presidendi kiireloomulised meetmed puutumatuse maksmapanemiseks

1.
     
  Kui parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse oletatava rikkumisena on parlamendiliige vahistatud või tema liikumisvabadust piiratud, võib president pärast seda, kui ta on pidanud nõu vastutava komisjoni esimehe ja raportööriga, võtta kiiresti meetmeid asjaomase parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse maksmapanemiseks. President teatab oma algatusest vastutavale komisjonile ja teavitab parlamenti.

2.
     
  Kui president kasutab talle lõikega 1 antud volitusi, võtab vastutav komisjon presidendi algatuse oma järgmisel koosolekul teadmiseks. Kui vastutav komisjon peab seda vajalikuks, võib ta koostada parlamendile esitamiseks raporti.

Muudatusettepanek 9

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige - 1 (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Kui liikmesriigi pädev ametiasutus on esitanud presidendile parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise taotluse või kui parlamendiliige või endine parlamendiliige on esitanud presidendile puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse, antakse taotlusest teada täiskogu istungil ja taotlus edastatakse vastutavale komisjonile. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

-1.
     
  Kui liikmesriigi pädev ametiasutus on esitanud presidendile parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmise taotluse või kui parlamendiliige või endine parlamendiliige on esitanud presidendile puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse, antakse taotlusest teada täiskogu istungil ja taotlus edastatakse vastutavale komisjonile.

Muudatusettepanek 10

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vastutav komisjon vaatab puutumatuse äravõtmise ning eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlused läbi viivitamatult nende
  esitamise järjekorras
  . | 1.   Vastutav komisjon vaatab puutumatuse äravõtmise ning eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlused läbi viivitamatult
  , võttes seejuures arvesse
  nende
  suhtelist keerukust
  . |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1.   Vastutav komisjon vaatab puutumatuse äravõtmise ning eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlused läbi viivitamatult nende
  esitamise järjekorras
  .

1.   Vastutav komisjon vaatab puutumatuse äravõtmise ning eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlused läbi viivitamatult
  , võttes seejuures arvesse
  nende
  suhtelist keerukust
  .

Muudatusettepanek 11

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Vastutav komisjon võib paluda asjaomasel ametiasutusel anda teavet või selgitusi, mida komisjon peab vajalikuks, et jõuda seisukohale, kas puutumatus tuleks ära võtta või tuleks seda kaitsta.
  Asjaomasele parlamendiliikmele antakse võimalus anda selgitusi; ta võib esitada dokumente või muid kirjalikke tõendeid, mida ta peab asjakohaseks, ning teda võib esindada teine parlamendiliige. | 3.   Vastutav komisjon võib paluda asjaomasel ametiasutusel anda teavet või selgitusi, mida komisjon peab vajalikuks, et jõuda seisukohale, kas puutumatus tuleks ära võtta või tuleks seda kaitsta. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

3.   Vastutav komisjon võib paluda asjaomasel ametiasutusel anda teavet või selgitusi, mida komisjon peab vajalikuks, et jõuda seisukohale, kas puutumatus tuleks ära võtta või tuleks seda kaitsta.
  Asjaomasele parlamendiliikmele antakse võimalus anda selgitusi; ta võib esitada dokumente või muid kirjalikke tõendeid, mida ta peab asjakohaseks, ning teda võib esindada teine parlamendiliige.

3.   Vastutav komisjon võib paluda asjaomasel ametiasutusel anda teavet või selgitusi, mida komisjon peab vajalikuks, et jõuda seisukohale, kas puutumatus tuleks ära võtta või tuleks seda kaitsta.

Muudatusettepanek 12

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Asjaomasele parlamendiliikmele antakse võimalus anda selgitusi, ta võib esitada dokumente või muid kirjalikke tõendeid, mida ta peab asjakohaseks, ning teda võib esindada teine parlamendiliige. |
| | Parlamendiliige ei viibi kohal tema puutumatuse äravõtmise või kaitsmise taotlust käsitlevatel aruteludel, välja arvatud kuulamisel. |
| | Vastutava komisjoni esimees kutsub parlamendiliikme selgitusi andma, teatades talle kuulamise toimumiskuupäeva ja kellaaja. Parlamendiige võib loobuda õigusest anda kuulamisel selgitusi. |
| | Kui parlamendiliige ei ilmu kuulamisele, kuhu teda kutsuti, loetakse seda loobumiseks õigusest anda selgitusi, välja arvatud juhul, kui parlamendiliige on teatanud, et ei saa osutatud kuupäeval ja kellajal toimuval kuulamisel osaleda, esitades asjakohased põhjendused. Vastutava komisjoni esimees otsustab, kas taotlus kuulamisel osalemisest vabastamiseks võetakse esitatud põhjenduste alusel vastu. Otsust ei saa edasi kaevata. |
| | Kui vastutava komisjoni esimees rahuldab parlamendiliikme taotluse tema kuulamisel osalemisest vabastamiseks, kutsub ta parlamendiliikme kuulamisele uuel kuupäeval ja kellaajal. Kui parlamendiliige ei ilmu ka teisele kuulamisele, jätkatakse menetlust parlamendiliiget ära kuulmata. Edasisi taotlusi vabastuseks või selgituste andmiseks vastu ei võeta. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

3a.
     
  Asjaomasele parlamendiliikmele antakse võimalus anda selgitusi, ta võib esitada dokumente või muid kirjalikke tõendeid, mida ta peab asjakohaseks, ning teda võib esindada teine parlamendiliige.

Parlamendiliige ei viibi kohal tema puutumatuse äravõtmise või kaitsmise taotlust käsitlevatel aruteludel, välja arvatud kuulamisel.

Vastutava komisjoni esimees kutsub parlamendiliikme selgitusi andma, teatades talle kuulamise toimumiskuupäeva ja kellaaja. Parlamendiige võib loobuda õigusest anda kuulamisel selgitusi.

Kui parlamendiliige ei ilmu kuulamisele, kuhu teda kutsuti, loetakse seda loobumiseks õigusest anda selgitusi, välja arvatud juhul, kui parlamendiliige on teatanud, et ei saa osutatud kuupäeval ja kellajal toimuval kuulamisel osaleda, esitades asjakohased põhjendused. Vastutava komisjoni esimees otsustab, kas taotlus kuulamisel osalemisest vabastamiseks võetakse esitatud põhjenduste alusel vastu. Otsust ei saa edasi kaevata.

Kui vastutava komisjoni esimees rahuldab parlamendiliikme taotluse tema kuulamisel osalemisest vabastamiseks, kutsub ta parlamendiliikme kuulamisele uuel kuupäeval ja kellaajal. Kui parlamendiliige ei ilmu ka teisele kuulamisele, jätkatakse menetlust parlamendiliiget ära kuulmata. Edasisi taotlusi vabastuseks või selgituste andmiseks vastu ei võeta.

Muudatusettepanek 13

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige 5

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kui parlamendiliikmel tuleb esineda tunnistajana või anda tunnistusi eksperdina, ei ole vaja taotleda puutumatuse äravõtmist juhul, kui: | välja jäetud |
| — | parlamendiliiget ei kohustata ilmuma sellisel kuupäeval või kellaajal, mis takistab või raskendab tal tema kui parlamendiliikme kohustuste täitmist, või kui ta võib anda tunnistuse kirjalikult või muus vormis, mis ei raskenda tema parlamendiliikme ülesannete täitmist; |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

5.
     
  Kui parlamendiliikmel tuleb esineda tunnistajana või anda tunnistusi eksperdina, ei ole vaja taotleda puutumatuse äravõtmist juhul, kui:

välja jäetud

—

parlamendiliiget ei kohustata ilmuma sellisel kuupäeval või kellaajal, mis takistab või raskendab tal tema kui parlamendiliikme kohustuste täitmist, või kui ta võib anda tunnistuse kirjalikult või muus vormis, mis ei raskenda tema parlamendiliikme ülesannete täitmist;

| — | parlamendiliiget ei kohustata andma tunnistusi küsimustes, mille kohta ta oma ametiülesannete täitmisel on saanud konfidentsiaalset teavet, mille avaldamist ta ei pea asjakohaseks. |
| --- | --- |

—

parlamendiliiget ei kohustata andma tunnistusi küsimustes, mille kohta ta oma ametiülesannete täitmisel on saanud konfidentsiaalset teavet, mille avaldamist ta ei pea asjakohaseks.

Muudatusettepanek 14

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige 6

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Eesõiguste või puutumatuse kaitsmise korral teeb vastutav komisjon kindlaks, kas asjaolud kujutavad endast haldus- või muud piirangut, mis takistab parlamendiliikme vaba liikumist parlamendi koosoleku toimumiskohta või sealt tagasi või arvamuse väljendamist või hääletamist tema mandaadiga seotud ülesannete täitmisel, või kuuluvad need privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 aspektide alla, mis ei ole reguleeritud siseriikliku õigusega; vastutav komisjon teeb ettepaneku paluda asjaomasel ametiasutusel teha vajalikud järeldused. | välja jäetud |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

6.
     
  Eesõiguste või puutumatuse kaitsmise korral teeb vastutav komisjon kindlaks, kas asjaolud kujutavad endast haldus- või muud piirangut, mis takistab parlamendiliikme vaba liikumist parlamendi koosoleku toimumiskohta või sealt tagasi või arvamuse väljendamist või hääletamist tema mandaadiga seotud ülesannete täitmisel, või kuuluvad need privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 aspektide alla, mis ei ole reguleeritud siseriikliku õigusega; vastutav komisjon teeb ettepaneku paluda asjaomasel ametiasutusel teha vajalikud järeldused.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige 10

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.
     
  Kui president kasutab talle artikli 6 lõikega 4 antud volitusi, võtab vastutav komisjon oma järgmisel koosolekul presidendi algatuse teadmiseks. Kui vastutav komisjon peab seda vajalikuks, võib ta koostada parlamendile esitamiseks raporti. | välja jäetud |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

10.
     
  Kui president kasutab talle artikli 6 lõikega 4 antud volitusi, võtab vastutav komisjon oma järgmisel koosolekul presidendi algatuse teadmiseks. Kui vastutav komisjon peab seda vajalikuks, võib ta koostada parlamendile esitamiseks raporti.

välja jäetud

Muudatusettepanek 16

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 7 – lõige 12 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a.
     
  Vastutav komisjon määrab kindlaks käesoleva artikli kohaldamise põhimõtted. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

12a.
     
  Vastutav komisjon määrab kindlaks käesoleva artikli kohaldamise põhimõtted.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 14. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/176 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/176

---

P7_TA(2014)0004

Uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heide ***I

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 510/2011, et määrata kindlaks meetodid uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (COM(2012)0394 – C7-0185/2012 – 2012/0191(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0394), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0394),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0185/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0185/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 4. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0168/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 44, 15.2.2013, lk 109.

---

P7_TC1-COD(2012)0191

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 510/2011, et määrata kindlaks meetodid uute väikeste tarbesõidukite CO2 -heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 253/2014) lõplikule kujule).

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/178 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/178

---

P7_TA(2014)0005

Tarbijaprogramm 2014–2020 ***I

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2014.–2020. aasta tarbijakaitseprogrammi kohta (COM(2011)0707 – C7-0397/2011 – 2011/0340(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0707), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0707),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 169, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0397/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 169, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0397/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0214/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0214/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 89.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 217.

---

P7_TC1-COD(2011)0340

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, mis käsitleb mitmeaastast tarbijakaitseprogrammi aastateks 2014–2020 ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1926/2006/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 254/2014) lõplikule kujule).

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/179 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/179

---

P7_TA(2014)0006

Ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes ***I

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 kvaliteetse veiseliha, samuti sealiha, kodulinnuliha, nisu ja meslini ning kliide, peprede ja muude töötlusjääkide suhtes teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise kohta (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0906), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0906),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0524/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0524/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0212/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0212/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 12. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0328).

---

P7_TC1-COD(2011)0445

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 774/94 seoses komisjonile antavate rakendamis- ja delegeeritud volitustega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 252/2014) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus kodifitseerimise kohta

Käesoleva määruse vastuvõtmisega kaasneb suur hulk asjaomaste õigusaktide muudatusi. Selleks, et parandada asjaomaste õigusaktide loetavust, teeb komisjon ettepaneku need õigusaktid nii kiiresti kui võimalik kodifitseerida, kui määrus on vastu võetud ja hiljemalt 30. septembriks 2014.

Komisjoni avaldus delegeeritud õigusaktide kohta

Käesoleva määrusega seoses tuletab komisjon meelde tema poolt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punktis 15 võetud kohustust esitada parlamendile täielik teave ja dokumentatsioon koosolekute kohta, mis ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusakte ette valmistades.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/181

---

P7_TA(2014)0007

Türgist imporditav oliiviõli ja muud põllumajandustooted ***I

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile antavate delegeeritud ja rakendusvolitustega (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0918), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0918),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0005/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0005/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0209/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0209/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 12. septembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0329).

---

P7_TC1-COD(2011)0453

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega muudetakse Türgist imporditavat oliiviõli ja Türgist imporditavaid muid põllumajandustooteid käsitlevaid nõukogu määruseid (EÜ) nr 2008/97, (EÜ) nr 779/98 ja (EÜ) nr 1506/98 seoses komisjonile volituste delegeerimisega ja rakendamisvolituste andmisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 255/2014) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus kodifitseerimise kohta

Käesoleva määruse vastuvõtmisega kaasneb suur hulk asjaomaste õigusaktide muudatusi. Selleks, et parandada asjaomaste õigusaktide loetavust, teeb komisjon ettepaneku need õigusaktid nii kiiresti kui võimalik kodifitseerida, kui määrus on vastu võetud ja hiljemalt 30. septembriks 2014.

Komisjoni avaldus delegeeritud õigusaktide kohta

Käesoleva määrusega seoses tuletab komisjon meelde tema poolt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe punktis 15 võetud kohustust esitada Euroopa Parlamendile täielik teave ja dokumentatsioon koosolekute kohta, mida ta on pidanud riiklike ekspertidega delegeeritud õigusakte ette valmistades.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/183

---

P7_TA(2014)0008

Aromatiseeritud veinitoodete geograafilised tähised ***I

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta aromatiseeritud veinijookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta (COM(2011)0530 – C7-0234/2011 – 2011/0231(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0530), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0530),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2 ja 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2 ja 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0234/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Luksemburgi Chambre des Députés’ subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luksemburgi Chambre des Députés’ subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0158/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 67.

---

P7_TC1-COD(2011)0231

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 251/2014) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 15. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/184 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/184

---

P7_TA(2014)0019

Nõukogu otsuse 2007/124/EÜ, Euratom, kehtetuks tunnistamine ***

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/124/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 üldprogrammi „Turvalisus ja vabaduste kaitse“ raames eriprogramm „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine“ (15187/2013 – C7-0418/2013 – 2013/0281(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2016/C 482/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15187/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15187/2013),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 203 (C7-0418/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 203 (C7-0418/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 1 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 1 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0432/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0432/2013),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/185

---

P7_TA(2014)0020

ELi ja Venemaa vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine ***

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (13152/2013 – C7-0370/2013 – 2013/0282(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 482/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (13152/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (13152/2013),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2000. aasta otsust 2000/742/EÜ teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2000. aasta otsust 2000/742/EÜ teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahel,

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0370/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust ning väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0473/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust ning väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0473/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu pikendamiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu pikendamiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/186

---

P7_TA(2014)0021

Ringlusselastavate euromüntide nimiväärtused ja tehnilised näitajad *

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2013)0184 – C7-0132/2013 – 2013/0096(NLE))

(Konsulteerimine – uuesti sõnastamine)

(2016/C 482/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0184), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0184),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0132/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0132/2013),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 17. juuni 2013. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 17. juuni 2013. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0479/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0479/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi;

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Euroopa Liidu ühtne mündisüsteem peaks süvendama üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis tagaksid, et see on kindel, usaldusväärne ja tõhus süsteem. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Euroopa Liidu ühtne mündisüsteem peaks süvendama üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis tagaksid, et see on kindel, usaldusväärne ja tõhus süsteem.

| (4) | Euroopa Liidu ühtne mündisüsteem peaks süvendama üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis tagaksid, et see on kindel, usaldusväärne ja tõhus süsteem.
  See peaks samuti aitama võidelda võltsimise vastu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu ühtne mündisüsteem peaks süvendama üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis tagaksid, et see on kindel, usaldusväärne ja tõhus süsteem.
  See peaks samuti aitama võidelda võltsimise vastu.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas. | 8.   Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| | Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti kõigist vastuväidetest, mis ta lõike 5 alusel esitab. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

8.   Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti kõigist vastuväidetest, mis ta lõike 5 alusel esitab.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/188 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/188

---

P7_TA(2014)0023

Sõidumeerikud ja autovedusid käsitlevad sotsiaalõigusnormid ***II

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (11532/4/2013 – C7-0410/2013 – 2011/0196(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 482/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11532/4/2013 – C7-0410/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11532/4/2013 – C7-0410/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0451) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0451) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0471/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0471/2013),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 79.

(2)  ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 105.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus määruse (EÜ) nr 561/2006 kohta

Selleks et tagada sõiduaega ja puhkeperioodi reguleerivate õigusaktide tõhus ja ühetaoline rakendamine, jälgib komisjon jätkuvalt tähelepanelikult nende õigusaktide rakendamist ja teeb vajadusel asjakohaseid algatusi.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/189 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/189

---

P7_TA(2014)0024

Kontsessioonilepingute sõlmimine ***I

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (COM(2011)0897 – C7-0004/2012 – 2011/0437(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0897), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0897),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0004/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0004/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Saksamaa Liidunõukogu, Hispaania Saadikute Kongressi ja Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa Liidunõukogu, Hispaania Saadikute Kongressi ja Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0030/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0030/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 84.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 74.

---

P7_TC1-COD(2011)0437

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2014/23/EL) lõplikule kujule).

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/190 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/190

---

P7_TA(2014)0025

Riigihanked ***I

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896 – C7-0006/2012 – 2011/0438(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0896),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0006/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0006/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0007/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 84.

(2)  ELT C 391, 18.12.2012, lk 49.

---

P7_TC1-COD(2011)0438

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2014/24/EL) lõplikule kujule).

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/191

---

P7_TA(2014)0026

Vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hanked ***I

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid (COM(2011)0895 – C7-0007/2012– 2011/0439(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0895), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0895),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0007/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1, artiklit 62 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0007/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0034/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0034/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 84.

(2)  ELT C 391, 18.12.2012, lk 49.

---

P7_TC1-COD(2011)0439

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2014/25/EL) lõplikule kujule).

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/192

---

P7_TA(2014)0027

Kaupade ja teenuste juurdepääs riigihangete turule ***I

Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2012)0124 – C7-0084/2012 – 2012/0060(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/41)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ettepanek: | Ettepanek: |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS |
| kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele | kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete
  ja kontsessioonide
  siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele
  ja kontsessioonidele |
| (EMPs kohaldatav tekst) | (EMPs kohaldatav tekst) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ettepanek:

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele

kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete
  ja kontsessioonide
  siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele
  ja kontsessioonidele

(EMPs kohaldatav tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse läbivaadatud riigihangete direktiive (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) ja 2011/0437(COD)), |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse läbivaadatud riigihangete direktiive (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) ja 2011/0437(COD)),

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse läbivaadatud mitmepoolset lepingut riigihangete kohta (GPA), |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse läbivaadatud mitmepoolset lepingut riigihangete kohta (GPA),

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 on sätestatud, et liit määratleb ja viib ellu ühist poliitikat ja ühismeetmeid ning taotleb koostöö kõrget astet kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, muu hulgas selleks, et ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse, muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 on sätestatud, et liit määratleb ja viib ellu ühist poliitikat ja ühismeetmeid ning taotleb koostöö kõrget astet kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, muu hulgas selleks, et ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse, muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu.

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 on sätestatud, et liit määratleb ja viib ellu ühist poliitikat ja ühismeetmeid ning taotleb koostöö kõrget astet kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, muu hulgas selleks, et
  kaitsta oma väärtusi, põhihuve, julgeolekut, sõltumatust ja terviklikkust ning
  ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse, muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 on sätestatud, et liit määratleb ja viib ellu ühist poliitikat ja ühismeetmeid ning taotleb koostöö kõrget astet kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, muu hulgas selleks, et
  kaitsta oma väärtusi, põhihuve, julgeolekut, sõltumatust ja terviklikkust ning
  ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse, muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) mitmepoolse läbivaadatud riigihankelepinguga nähakse liidu ettevõtetele ette ainult piiratud juurdepääs kolmandate riikide riigihanketurgudele ning see leping kehtib ainult vähestele WTO liikmetele, kes on riigihankelepingu osalised. Liit ratifitseeris läbivaadatud riigihankelepingu 2013. aasta detsembris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) mitmepoolse läbivaadatud riigihankelepinguga nähakse liidu ettevõtetele ette ainult piiratud juurdepääs kolmandate riikide riigihanketurgudele ning see leping kehtib ainult vähestele WTO liikmetele, kes on riigihankelepingu osalised. Liit ratifitseeris läbivaadatud riigihankelepingu 2013. aasta detsembris.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Euroopa Liit toetab Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja kahepoolsetes suhetes liidu ja selle kaubanduspartnerite rahvusvaheliste
  riigihanketurgude
  laialdast avamist, tehes seda vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Euroopa Liit toetab Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja kahepoolsetes suhetes liidu ja selle kaubanduspartnerite rahvusvaheliste
  riigihanketurgude
  laialdast avamist, tehes seda vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus.

| (5) | Euroopa Liit toetab Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja kahepoolsetes suhetes liidu ja selle kaubanduspartnerite rahvusvaheliste
  riigihanke- ja kontsessiooniturgude
  laialdast avamist, tehes seda vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liit toetab Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja kahepoolsetes suhetes liidu ja selle kaubanduspartnerite rahvusvaheliste
  riigihanke- ja kontsessiooniturgude
  laialdast avamist, tehes seda vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Riigihanked moodustavad liidu sisemajanduse koguprodukti olulise osa ja neid tuleks seetõttu kasutada liidu innovatsioonipotentsiaali ja tööstustoodangu tugevdamiseks. Pidades silmas liidu jätkusuutliku tööstuspoliitika strateegiat, tuleks väljastpoolt liitu pärit kaupu ja/või teenuseid hõlmavad ebaõiglased pakkumused seetõttu kõrvale jätta. Samal ajal tuleks tagada vastastikkus ja õiglased tingimused turulepääsul liidu tööstusharude jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Riigihanked moodustavad liidu sisemajanduse koguprodukti olulise osa ja neid tuleks seetõttu kasutada liidu innovatsioonipotentsiaali ja tööstustoodangu tugevdamiseks. Pidades silmas liidu jätkusuutliku tööstuspoliitika strateegiat, tuleks väljastpoolt liitu pärit kaupu ja/või teenuseid hõlmavad ebaõiglased pakkumused seetõttu kõrvale jätta. Samal ajal tuleks tagada vastastikkus ja õiglased tingimused turulepääsul liidu tööstusharude jaoks.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Liidu kaubanduspoliitika peaks toetama vaesuse vähendamist kogu maailmas, aidates parandada töötingimusi, töötervishoidu ja -ohutust ning põhiõiguste järgimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Liidu kaubanduspoliitika peaks toetama vaesuse vähendamist kogu maailmas, aidates parandada töötingimusi, töötervishoidu ja -ohutust ning põhiõiguste järgimist.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Paljud kolmandad riigid on aga vastu oma
  hanketurgude
  avamisele rahvusvahelisele konkurentsile või turgude avamisele suuremal määral, kui nad on seda juba teinud. Selle tagajärjel kohaldatakse liidu ettevõtjate suhtes paljude kaubanduspartnerite turgudel piiravaid hanketavasid. Selliste piiravate tavade tõttu kaotatakse olulisi kauplemisvõimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Paljud kolmandad riigid on aga vastu oma
  hanketurgude
  avamisele rahvusvahelisele konkurentsile või turgude avamisele suuremal määral, kui nad on seda juba teinud. Selle tagajärjel kohaldatakse liidu ettevõtjate suhtes paljude kaubanduspartnerite turgudel piiravaid hanketavasid. Selliste piiravate tavade tõttu kaotatakse olulisi kauplemisvõimalusi.

| (6) | Paljud kolmandad riigid on aga vastu oma
  riigihanke- ja kontsessiooniturgude
  avamisele rahvusvahelisele konkurentsile või turgude avamisele suuremal määral, kui nad on seda juba teinud. Selle tagajärjel kohaldatakse liidu ettevõtjate suhtes paljude kaubanduspartnerite turgudel piiravaid hanketavasid. Selliste piiravate tavade tõttu kaotatakse olulisi kauplemisvõimalusi. |
| --- | --- |

(6)

Paljud kolmandad riigid on aga vastu oma
  riigihanke- ja kontsessiooniturgude
  avamisele rahvusvahelisele konkurentsile või turgude avamisele suuremal määral, kui nad on seda juba teinud. Selle tagajärjel kohaldatakse liidu ettevõtjate suhtes paljude kaubanduspartnerite turgudel piiravaid hanketavasid. Selliste piiravate tavade tõttu kaotatakse olulisi kauplemisvõimalusi.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (11) käsitletakse liidu riigihankepoliitika välismõõdet ainult üksikutes sätetes, eelkõige direktiivi 2004/17/EÜ artiklites 58 ja 59. Kõnealuste sätete reguleerimisala
  on
  siiski piiratud ning suuniste puudumise tõttu avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad neid eriti ei
  kohalda
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (11) käsitletakse liidu riigihankepoliitika välismõõdet ainult üksikutes sätetes, eelkõige direktiivi 2004/17/EÜ artiklites 58 ja 59. Kõnealuste sätete reguleerimisala
  on
  siiski piiratud ning suuniste puudumise tõttu avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad neid eriti ei
  kohalda
  .

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (11) käsitletakse liidu riigihankepoliitika välismõõdet ainult üksikutes sätetes, eelkõige direktiivi 2004/17/EÜ artiklites 58 ja 59. Kõnealuste sätete reguleerimisala
  oli
  siiski piiratud ning suuniste puudumise tõttu avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad neid eriti ei
  kohaldanud, mistõttu tuleks need sätted asendada kokkuvõtlikumate ja kohaldatavamate sätetega
  . |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (11) käsitletakse liidu riigihankepoliitika välismõõdet ainult üksikutes sätetes, eelkõige direktiivi 2004/17/EÜ artiklites 58 ja 59. Kõnealuste sätete reguleerimisala
  oli
  siiski piiratud ning suuniste puudumise tõttu avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad neid eriti ei
  kohaldanud, mistõttu tuleks need sätted asendada kokkuvõtlikumate ja kohaldatavamate sätetega
  .

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Kolmandatest riikidest pärit pakkujate turulepääsu liidu riigihanketurgudele tuleks reguleerida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2014/.../EL

   (12)

  , 2014/.../EL

   (13)

  ja 2014/.../EL

   (14)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Kolmandatest riikidest pärit pakkujate turulepääsu liidu riigihanketurgudele tuleks reguleerida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2014/.../EL

   (12)

  , 2014/.../EL

   (13)

  ja 2014/.../EL

   (14)

  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt peab ühine kaubanduspoliitika riigihangete valdkonnas rajanema ühtsetel põhimõtetel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt peab ühine kaubanduspoliitika riigihangete valdkonnas rajanema ühtsetel põhimõtetel.

| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt peab ühine kaubanduspoliitika riigihangete
  ja kontsessioonide
  valdkonnas rajanema ühtsetel põhimõtetel. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt peab ühine kaubanduspoliitika riigihangete
  ja kontsessioonide
  valdkonnas rajanema ühtsetel põhimõtetel.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Liidu ja kolmandate riikide ettevõtjate ning avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate õiguskindluse huvides
  peaks
  liidu poolt kolmandate riikide suhtes võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused olema väljendatud ELi õiguskorras, mis aitaks tagada kõnealuste kohustuste tõhusat täitmist. Komisjon peaks andma suuniseid Euroopa Liidu rahvusvaheliste turulepääsukohustuste täitmise kohta. Selliseid suuniseid tuleks korrapäraselt ajakohastada ning need peaksid olema kasutajasõbralikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Liidu ja kolmandate riikide ettevõtjate ning avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate õiguskindluse huvides
  peaks
  liidu poolt kolmandate riikide suhtes võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused olema väljendatud ELi õiguskorras, mis aitaks tagada kõnealuste kohustuste tõhusat täitmist. Komisjon peaks andma suuniseid Euroopa Liidu rahvusvaheliste turulepääsukohustuste täitmise kohta. Selliseid suuniseid tuleks korrapäraselt ajakohastada ning need peaksid olema kasutajasõbralikud.

| (9) | Liidu ja kolmandate riikide ettevõtjate ning avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate õiguskindluse huvides
  peaksid
  liidu poolt kolmandate riikide suhtes võetud rahvusvahelised
  riigihangete ja kontsessioonidega seotud
  turulepääsukohustused olema väljendatud ELi õiguskorras, mis aitaks tagada kõnealuste kohustuste tõhusat täitmist. Komisjon peaks andma suuniseid Euroopa Liidu rahvusvaheliste turulepääsukohustuste täitmise kohta. Selliseid suuniseid tuleks korrapäraselt ajakohastada ning need peaksid olema kasutajasõbralikud. |
| --- | --- |

(9)

Liidu ja kolmandate riikide ettevõtjate ning avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate õiguskindluse huvides
  peaksid
  liidu poolt kolmandate riikide suhtes võetud rahvusvahelised
  riigihangete ja kontsessioonidega seotud
  turulepääsukohustused olema väljendatud ELi õiguskorras, mis aitaks tagada kõnealuste kohustuste tõhusat täitmist. Komisjon peaks andma suuniseid Euroopa Liidu rahvusvaheliste turulepääsukohustuste täitmise kohta. Selliseid suuniseid tuleks korrapäraselt ajakohastada ning need peaksid olema kasutajasõbralikud.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Komisjon peaks tagama, et ta ei rahasta programme, mille puhul rahvusvaheliste riigihankelepingute sõlmimine või täitmine oleks vastuolus riigihangete direktiivides (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) ja 2011/0437(COD)) sätestatud põhimõtetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Komisjon peaks tagama, et ta ei rahasta programme, mille puhul rahvusvaheliste riigihankelepingute sõlmimine või täitmine oleks vastuolus riigihangete direktiivides (2011/0438(COD), 2011/0439(COD) ja 2011/0437(COD)) sätestatud põhimõtetega.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Et parandada ELi ettevõtjate juurdepääsu teatavate kolmandate riikide
  hanketurgudele
  , mida kaitstakse piiravate hankemeetmetega, ning säilitada Euroopa ühtsel turul võrdsed konkurentsitingimused, tuleb kogu Euroopa Liidus ühtlustada selliste kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste kohtlemine, mis ei ole hõlmatud liidu rahvusvaheliste kohustustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Et parandada ELi ettevõtjate juurdepääsu teatavate kolmandate riikide
  hanketurgudele
  , mida kaitstakse piiravate hankemeetmetega, ning säilitada Euroopa ühtsel turul võrdsed konkurentsitingimused, tuleb kogu Euroopa Liidus ühtlustada selliste kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste kohtlemine, mis ei ole hõlmatud liidu rahvusvaheliste kohustustega.

| (10) | Et parandada ELi ettevõtjate juurdepääsu teatavate kolmandate riikide
  riigihanke- ja kontsessiooniturgudele
  , mida kaitstakse piiravate hankemeetmetega, ning säilitada Euroopa ühtsel turul võrdsed konkurentsitingimused, tuleb kogu Euroopa Liidus ühtlustada selliste kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste kohtlemine, mis ei ole hõlmatud liidu rahvusvaheliste kohustustega. |
| --- | --- |

(10)

Et parandada ELi ettevõtjate juurdepääsu teatavate kolmandate riikide
  riigihanke- ja kontsessiooniturgudele
  , mida kaitstakse piiravate hankemeetmetega, ning säilitada Euroopa ühtsel turul võrdsed konkurentsitingimused, tuleb kogu Euroopa Liidus ühtlustada selliste kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste kohtlemine, mis ei ole hõlmatud liidu rahvusvaheliste kohustustega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Selleks tuleb kehtestada päritolureeglid, nii et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad teaksid, kas kaubad ja teenused on hõlmatud Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega. Kaupade päritolu määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  12. oktoobri 1992. aasta
  määruse
  (EÜ) nr 2913/1992 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)

   (12) artiklitega
  22
  –
  26
  . Määruse kohaselt tuleb kaupu pidada liidu kaupadeks, kui need on täielikult saadud või valmistatud liidus. Kaupa, mille tootmises on osalenud vähemalt üks kolmas riik, loetakse pärinevaks riigist, kus toimus viimane oluline majanduslikult põhjendatud töötlemine või toiming selleks seadmestatud ettevõttes, mille tulemusena valmis uus toode või mis oli tähtis valmistamisetapp. Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel. Põhjenduses 9 osutatud suunised peaks hõlmama päritolureeglite praktilist kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Selleks tuleb kehtestada päritolureeglid, nii et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad teaksid, kas kaubad ja teenused on hõlmatud Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega. Kaupade päritolu määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  12. oktoobri 1992. aasta
  määruse
  (EÜ) nr 2913/1992 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)

   (12) artiklitega
  22
  –
  26
  . Määruse kohaselt tuleb kaupu pidada liidu kaupadeks, kui need on täielikult saadud või valmistatud liidus. Kaupa, mille tootmises on osalenud vähemalt üks kolmas riik, loetakse pärinevaks riigist, kus toimus viimane oluline majanduslikult põhjendatud töötlemine või toiming selleks seadmestatud ettevõttes, mille tulemusena valmis uus toode või mis oli tähtis valmistamisetapp. Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel. Põhjenduses 9 osutatud suunised peaks hõlmama päritolureeglite praktilist kohaldamist.

| (11) | Selleks tuleb kehtestada päritolureeglid, nii et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad teaksid, kas kaubad ja teenused on hõlmatud Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega. Kaupade päritolu määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
  (EL) nr 952/2013
  artiklitega 
  59
  –
  63, sealhulgas artikli 65 kohaselt vastuvõetavate lisasätetega
  . Määruse kohaselt tuleb kaupu pidada liidu kaupadeks, kui need on täielikult saadud või valmistatud liidus. Kaupa, mille tootmises on osalenud vähemalt üks kolmas riik, loetakse pärinevaks riigist, kus toimus viimane oluline majanduslikult põhjendatud töötlemine või toiming selleks seadmestatud ettevõttes, mille tulemusena valmis uus toode või mis oli tähtis valmistamisetapp. Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.
  Teenuse päritolu tuleks määrata kindlaks kooskõlas WTO teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) põhimõtetega. Teenuste päritolureeglite kindlaksmääramise sätetega tuleks vältida liidu riigihanketurule juurdepääsu piiravatest meetmetest kõrvalehiilimist nn riiulifirmade asutamise kaudu.
  Põhjenduses 9 osutatud suunised peaks hõlmama päritolureeglite praktilist kohaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Selleks tuleb kehtestada päritolureeglid, nii et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad teaksid, kas kaubad ja teenused on hõlmatud Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega. Kaupade päritolu määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
  (EL) nr 952/2013
  artiklitega 
  59
  –
  63, sealhulgas artikli 65 kohaselt vastuvõetavate lisasätetega
  . Määruse kohaselt tuleb kaupu pidada liidu kaupadeks, kui need on täielikult saadud või valmistatud liidus. Kaupa, mille tootmises on osalenud vähemalt üks kolmas riik, loetakse pärinevaks riigist, kus toimus viimane oluline majanduslikult põhjendatud töötlemine või toiming selleks seadmestatud ettevõttes, mille tulemusena valmis uus toode või mis oli tähtis valmistamisetapp. Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.
  Teenuse päritolu tuleks määrata kindlaks kooskõlas WTO teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) põhimõtetega. Teenuste päritolureeglite kindlaksmääramise sätetega tuleks vältida liidu riigihanketurule juurdepääsu piiravatest meetmetest kõrvalehiilimist nn riiulifirmade asutamise kaudu.
  Põhjenduses 9 osutatud suunised peaks hõlmama päritolureeglite praktilist kohaldamist.

Muudatusettepanekud 14 ja 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Komisjon
  peaks
  hindama, kas kiita heaks seda, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad direktiivide [2004/17/EÜ, 2004/18/EÜ
  ja
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] direktiiv [...] kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (13)] tähenduses jätavad hinnanguliselt vähemalt 5 000 000 euro suuruse maksumusega
  lepingute puhul
  Euroopa Liidu võetud rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaubad ja teenused lepingu sõlmimise menetlusest kõrvale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Komisjon
  peaks
  hindama, kas kiita heaks seda, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad direktiivide [2004/17/EÜ, 2004/18/EÜ
  ja
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] direktiiv [...] kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (13)] tähenduses jätavad hinnanguliselt vähemalt 5 000 000 euro suuruse maksumusega
  lepingute puhul
  Euroopa Liidu võetud rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaubad ja teenused lepingu sõlmimise menetlusest kõrvale.

| (12) | Juhul kui komisjon algatab välishanke uurimise, et kindlaks teha, kas esineb olulise vastastikkuse puudumist seoses juurdepääsuga kolmandate riikide riigihanketurgudele, peaks
  komisjon hindama, kas kiita heaks seda, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad direktiivide [2004/17/EÜ, 2004/18/EÜ
  ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] direktiiv [...] kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (13)] tähenduses jätavad
  lepingu sõlmimise või kontsessiooni andmise menetluste puhul, mis
  hinnanguliselt
  on
  vähemalt 5 000 000 euro suuruse maksumusega, Euroopa Liidu võetud rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaubad ja teenused lepingu sõlmimise menetlusest kõrvale.
  See ei puuduta lepingu sõlmimise menetlusi niisuguste lepingujärgsete kaupade ja teenuste suhtes, mis on pärit Euroopa Majanduspiirkonnast, nagu on määratletud asjaomastes päritolureeglites, samuti niisuguste lepingujärgsete kaupade ja teenuste suhtes, mis on pärit algatuse „Kõik peale relvade“ erikorra raames soodustatavatest riikidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012

   (13 a)

  IV lisas, ega niisuguste lepingujärgsete kaupade ja teenuste suhtes, mis on pärit arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 VII lisas. |
| --- | --- |

(12)

Juhul kui komisjon algatab välishanke uurimise, et kindlaks teha, kas esineb olulise vastastikkuse puudumist seoses juurdepääsuga kolmandate riikide riigihanketurgudele, peaks
  komisjon hindama, kas kiita heaks seda, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad direktiivide [2004/17/EÜ, 2004/18/EÜ
  ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] direktiiv [...] kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (13)] tähenduses jätavad
  lepingu sõlmimise või kontsessiooni andmise menetluste puhul, mis
  hinnanguliselt
  on
  vähemalt 5 000 000 euro suuruse maksumusega, Euroopa Liidu võetud rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaubad ja teenused lepingu sõlmimise menetlusest kõrvale.
  See ei puuduta lepingu sõlmimise menetlusi niisuguste lepingujärgsete kaupade ja teenuste suhtes, mis on pärit Euroopa Majanduspiirkonnast, nagu on määratletud asjaomastes päritolureeglites, samuti niisuguste lepingujärgsete kaupade ja teenuste suhtes, mis on pärit algatuse „Kõik peale relvade“ erikorra raames soodustatavatest riikidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012

   (13 a)

  IV lisas, ega niisuguste lepingujärgsete kaupade ja teenuste suhtes, mis on pärit arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 VII lisas.

Muudatusettepanekud 15 ja 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Läbipaistvuse huvides peavad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad
  teavitama ettevõtjaid Euroopa Liidu Teatajas avaldatava hanketeatega, et nad
  kavatsevad kasutada oma käesoleva määruse kohast õigust jätta
  hankemenetlusest
  kõrvale väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid sisaldavad pakkumused,, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad hõlmamata kaubad või teenused . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Läbipaistvuse huvides peavad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad
  teavitama ettevõtjaid Euroopa Liidu Teatajas avaldatava hanketeatega, et nad
  kavatsevad kasutada oma käesoleva määruse kohast õigust jätta
  hankemenetlusest
  kõrvale väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid sisaldavad pakkumused,, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad hõlmamata kaubad või teenused .

| (13) | Läbipaistvuse huvides peavad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad
  , kes
  kavatsevad kasutada oma käesoleva määruse kohast õigust jätta
  lepingu sõlmimise või kontsessioonide andmise menetlusest
  kõrvale väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid sisaldavad pakkumused, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad hõlmamata kaubad või teenused
  , teavitama sellest ettevõtjaid sissejuhatavas osas tehnilises kirjelduses või kirjeldavas dokumendis, millele on osutatud direktiivi [2014/.../EL riigihangete kohta] artikli 2 lõigu 1 punktis 15 ja direktiivi [2014/.../EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid] artikli 2 punktis 15, või sissejuhatavas osas tehnilistes ja funktsionaalsetes nõuetes, millele on osutatud direktiivi [2014/.../EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta] artikli 3 punktis 13
  . |
| --- | --- |

(13)

Läbipaistvuse huvides peavad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad
  , kes
  kavatsevad kasutada oma käesoleva määruse kohast õigust jätta
  lepingu sõlmimise või kontsessioonide andmise menetlusest
  kõrvale väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid sisaldavad pakkumused, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad hõlmamata kaubad või teenused
  , teavitama sellest ettevõtjaid sissejuhatavas osas tehnilises kirjelduses või kirjeldavas dokumendis, millele on osutatud direktiivi [2014/.../EL riigihangete kohta] artikli 2 lõigu 1 punktis 15 ja direktiivi [2014/.../EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid] artikli 2 punktis 15, või sissejuhatavas osas tehnilistes ja funktsionaalsetes nõuetes, millele on osutatud direktiivi [2014/.../EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta] artikli 3 punktis 13
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Selliste lepingute puhul, mille hinnanguline maksumus on vähemalt 5 000 000 eurot, peaks komisjon kavandatava kõrvalejätmise heaks kiitma, kui liidu ning asjaomaste kaupade ja/või teenuste päritoluriigi vahel sõlmitud turulepääsu käsitleva rahvusvahelise lepinguga on kavandatava kõrvalejätmisega hõlmatud kaupade ja/või teenuste jaoks selgesõnaliselt ette nähtud liidus kohaldatav turulepääsupiirang. Sellise lepingu puudumisel peaks komisjon kõrvalejätmise heaks kiitma, kui asjaomane kolmas riik kohaldab jätkuvalt piiravaid hankemeetmeid, mille tagajärjel selle riigi turu avatuse ja ELi turu avatuse vahel puudub oluline vastastikkus. Olulise vastastikkuse puudumist eeldatakse, kui piiravate hankemeetmete tõttu esineb ELi ettevõtjate, kaupade ja teenuste tõsist ja korduvat diskrimineerimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Selliste lepingute puhul, mille hinnanguline maksumus on vähemalt 5 000 000 eurot, peaks komisjon kavandatava kõrvalejätmise heaks kiitma, kui liidu ning asjaomaste kaupade ja/või teenuste päritoluriigi vahel sõlmitud turulepääsu käsitleva rahvusvahelise lepinguga on kavandatava kõrvalejätmisega hõlmatud kaupade ja/või teenuste jaoks selgesõnaliselt ette nähtud liidus kohaldatav turulepääsupiirang. Sellise lepingu puudumisel peaks komisjon kõrvalejätmise heaks kiitma, kui asjaomane kolmas riik kohaldab jätkuvalt piiravaid hankemeetmeid, mille tagajärjel selle riigi turu avatuse ja ELi turu avatuse vahel puudub oluline vastastikkus. Olulise vastastikkuse puudumist eeldatakse, kui piiravate hankemeetmete tõttu esineb ELi ettevõtjate, kaupade ja teenuste tõsist ja korduvat diskrimineerimist.

| (15) | Selliste lepingute
  ja kontsessioonide
  puhul, mille hinnanguline maksumus on vähemalt 5 000 000 eurot, peaks komisjon kavandatava kõrvalejätmise heaks kiitma, kui liidu ning asjaomaste kaupade ja/või teenuste päritoluriigi vahel sõlmitud
  riigihangete ja kontsessioonide valdkonnas
  turulepääsu käsitleva rahvusvahelise lepinguga on kavandatava kõrvalejätmisega hõlmatud kaupade ja/või teenuste jaoks selgesõnaliselt ette nähtud liidus kohaldatav turulepääsupiirang. Sellise lepingu puudumisel peaks komisjon kõrvalejätmise heaks kiitma, kui asjaomane kolmas riik kohaldab jätkuvalt
  hankevaldkonnas või kontsessioonide andmise valdkonnas
  piiravaid hankemeetmeid, mille tagajärjel selle riigi turu avatuse ja ELi turu avatuse vahel puudub oluline vastastikkus. Olulise vastastikkuse puudumist eeldatakse, kui
  hankevaldkonna või kontsessioonide andmise valdkonna
  piiravate hankemeetmete tõttu esineb ELi ettevõtjate, kaupade ja teenuste tõsist ja korduvat diskrimineerimist
  või kui direktiivi [...] 2014 riigihangete kohta XI lisas ning direktiivi [...] (2014) (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid) XIV lisas loetletud rahvusvahelise tööõiguse sätete rikkumine ametiasutuste poolt on tekitanud tõsiseid raskusi, mida on kogenud ja millest on komisjonile teatanud Euroopa ettevõtted kolmandates riikides hanke- ja kontsessioonilepinguid sõlmida püüdes
  . |
| --- | --- |

(15)

Selliste lepingute
  ja kontsessioonide
  puhul, mille hinnanguline maksumus on vähemalt 5 000 000 eurot, peaks komisjon kavandatava kõrvalejätmise heaks kiitma, kui liidu ning asjaomaste kaupade ja/või teenuste päritoluriigi vahel sõlmitud
  riigihangete ja kontsessioonide valdkonnas
  turulepääsu käsitleva rahvusvahelise lepinguga on kavandatava kõrvalejätmisega hõlmatud kaupade ja/või teenuste jaoks selgesõnaliselt ette nähtud liidus kohaldatav turulepääsupiirang. Sellise lepingu puudumisel peaks komisjon kõrvalejätmise heaks kiitma, kui asjaomane kolmas riik kohaldab jätkuvalt
  hankevaldkonnas või kontsessioonide andmise valdkonnas
  piiravaid hankemeetmeid, mille tagajärjel selle riigi turu avatuse ja ELi turu avatuse vahel puudub oluline vastastikkus. Olulise vastastikkuse puudumist eeldatakse, kui
  hankevaldkonna või kontsessioonide andmise valdkonna
  piiravate hankemeetmete tõttu esineb ELi ettevõtjate, kaupade ja teenuste tõsist ja korduvat diskrimineerimist
  või kui direktiivi [...] 2014 riigihangete kohta XI lisas ning direktiivi [...] (2014) (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid) XIV lisas loetletud rahvusvahelise tööõiguse sätete rikkumine ametiasutuste poolt on tekitanud tõsiseid raskusi, mida on kogenud ja millest on komisjonile teatanud Euroopa ettevõtted kolmandates riikides hanke- ja kontsessioonilepinguid sõlmida püüdes
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Olulise vastastikkuse puudumist hinnates peab komisjon uurima, mil määral tagatakse asjaomase riigi
  riigihankealaste
  õigusaktidega läbipaistvus kooskõlas
  riigihankevaldkonna
  rahvusvaheliste standarditega ning välistatakse liidu kaupade, teenuste ja ettevõtjate diskrimineerimine. Samuti peab komisjon uurima seda, mil määral ametiasutused ja/või üksikud hankeüksused säilitavad või võtavad kasutusele liidu kaupu, teenuseid ja ettevõtjaid diskrimineerivad tavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Olulise vastastikkuse puudumist hinnates peab komisjon uurima, mil määral tagatakse asjaomase riigi
  riigihankealaste
  õigusaktidega läbipaistvus kooskõlas
  riigihankevaldkonna
  rahvusvaheliste standarditega ning välistatakse liidu kaupade, teenuste ja ettevõtjate diskrimineerimine. Samuti peab komisjon uurima seda, mil määral ametiasutused ja/või üksikud hankeüksused säilitavad või võtavad kasutusele liidu kaupu, teenuseid ja ettevõtjaid diskrimineerivad tavad.

| (16) | Olulise vastastikkuse puudumist hinnates peab komisjon uurima, mil määral tagatakse asjaomase riigi
  riigihanke- ja kontsessioonialaste
  õigusaktidega läbipaistvus kooskõlas
  riigihanke- ja kontsessioonivaldkonna
  rahvusvaheliste standarditega ning välistatakse liidu kaupade, teenuste ja ettevõtjate diskrimineerimine. Samuti peab komisjon uurima seda, mil määral ametiasutused ja/või üksikud hankeüksused säilitavad või võtavad kasutusele liidu kaupu, teenuseid ja ettevõtjaid diskrimineerivad tavad
  või mil määral on direktiivi [...] 2014 riigihangete kohta XI lisas ning direktiivi [...] 2014 (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid) XIV lisas loetletud rahvusvahelise tööõiguse sätete rikkumine ametiasutuste poolt tekitanud tõsiseid raskusi, mida on kogenud ja millest on komisjonile teatanud Euroopa ettevõtted kolmandates riikides hanke- ja kontsessioonilepinguid sõlmida püüdes
  . |
| --- | --- |

(16)

Olulise vastastikkuse puudumist hinnates peab komisjon uurima, mil määral tagatakse asjaomase riigi
  riigihanke- ja kontsessioonialaste
  õigusaktidega läbipaistvus kooskõlas
  riigihanke- ja kontsessioonivaldkonna
  rahvusvaheliste standarditega ning välistatakse liidu kaupade, teenuste ja ettevõtjate diskrimineerimine. Samuti peab komisjon uurima seda, mil määral ametiasutused ja/või üksikud hankeüksused säilitavad või võtavad kasutusele liidu kaupu, teenuseid ja ettevõtjaid diskrimineerivad tavad
  või mil määral on direktiivi [...] 2014 riigihangete kohta XI lisas ning direktiivi [...] 2014 (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid) XIV lisas loetletud rahvusvahelise tööõiguse sätete rikkumine ametiasutuste poolt tekitanud tõsiseid raskusi, mida on kogenud ja millest on komisjonile teatanud Euroopa ettevõtted kolmandates riikides hanke- ja kontsessioonilepinguid sõlmida püüdes
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Väljastpoolt liitu pärit kaupu ja/või teenuseid sisaldavaid pakkumusi hinnates peaksid avaliku sektori hankijad ja komisjon tagama vastavuse õiglase kaubanduse kriteeriumidele, samuti töötajate õiguste ja keskkonnastandardite järgimise, nagu on sätestatud direktiivi [...] (2014) XXX riigihangete kohta artikli 15 lõikes 2 ja XI lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Väljastpoolt liitu pärit kaupu ja/või teenuseid sisaldavaid pakkumusi hinnates peaksid avaliku sektori hankijad ja komisjon tagama vastavuse õiglase kaubanduse kriteeriumidele, samuti töötajate õiguste ja keskkonnastandardite järgimise, nagu on sätestatud direktiivi [...] (2014) XXX riigihangete kohta artikli 15 lõikes 2 ja XI lisas.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Komisjon peaks suutma vältida kavandatava kõrvalejätmise võimalikku negatiivset mõju käimasolevatele kaubandusläbirääkimistele asjaomase riigiga. Seepärast võib komisjon juhul, kui asjaomane riik ja liit peavad läbirääkimisi turulepääsu üle riigihangete valdkonnas ning komisjonil on põhjust arvata, et piiravate
  hanketavade
  kasutamine lähitulevikus lõpetatakse, võtta vastu rakendusakti, millega üheks aastaks keelatakse asjaomasest riigist pärit kaupade ja teenuste kõrvalejätmine
  hankemenetlusest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Komisjon peaks suutma vältida kavandatava kõrvalejätmise võimalikku negatiivset mõju käimasolevatele kaubandusläbirääkimistele asjaomase riigiga. Seepärast võib komisjon juhul, kui asjaomane riik ja liit peavad läbirääkimisi turulepääsu üle riigihangete valdkonnas ning komisjonil on põhjust arvata, et piiravate
  hanketavade
  kasutamine lähitulevikus lõpetatakse, võtta vastu rakendusakti, millega üheks aastaks keelatakse asjaomasest riigist pärit kaupade ja teenuste kõrvalejätmine
  hankemenetlusest
  .

| (17) | Komisjon peaks suutma vältida kavandatava kõrvalejätmise võimalikku negatiivset mõju käimasolevatele kaubandusläbirääkimistele asjaomase riigiga. Seepärast võib komisjon juhul, kui asjaomane riik ja liit peavad
  olulisi
  läbirääkimisi turulepääsu üle riigihangete
  ja/või kontsessioonide
  valdkonnas ning komisjonil on põhjust arvata, et piiravate
  hanke- ja/või kontsessioonitavade
  kasutamine lähitulevikus lõpetatakse, võtta vastu rakendusakti, millega üheks aastaks keelatakse asjaomasest riigist pärit kaupade ja teenuste kõrvalejätmine
  lepingute sõlmimise menetlusest
  . |
| --- | --- |

(17)

Komisjon peaks suutma vältida kavandatava kõrvalejätmise võimalikku negatiivset mõju käimasolevatele kaubandusläbirääkimistele asjaomase riigiga. Seepärast võib komisjon juhul, kui asjaomane riik ja liit peavad
  olulisi
  läbirääkimisi turulepääsu üle riigihangete
  ja/või kontsessioonide
  valdkonnas ning komisjonil on põhjust arvata, et piiravate
  hanke- ja/või kontsessioonitavade
  kasutamine lähitulevikus lõpetatakse, võtta vastu rakendusakti, millega üheks aastaks keelatakse asjaomasest riigist pärit kaupade ja teenuste kõrvalejätmine
  lepingute sõlmimise menetlusest
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Arvestades asjaolu, et kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääs liidu riigihanketurule kuulub ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse, ei tohiks liikmesriikidel ega nende avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijatel olla võimalik piirata kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu pakkumismenetlustele ühegi muu meetmega, v.a käesolevas määruses sätestatud meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Arvestades asjaolu, et kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääs liidu riigihanketurule kuulub ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse, ei tohiks liikmesriikidel ega nende avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijatel olla võimalik piirata kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu pakkumismenetlustele ühegi muu meetmega, v.a käesolevas määruses sätestatud meetmed.

| (18) | Arvestades asjaolu, et kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääs liidu riigihanketurule
  ja kontsessioonidele
  kuulub ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse, ei tohiks liikmesriikidel ega nende avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijatel olla võimalik piirata kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu pakkumismenetlustele ühegi muu meetmega, v.a käesolevas määruses
  või liidu asjaomase õigusega
  sätestatud meetmed. |
| --- | --- |

(18)

Arvestades asjaolu, et kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääs liidu riigihanketurule
  ja kontsessioonidele
  kuulub ühise kaubanduspoliitika reguleerimisalasse, ei tohiks liikmesriikidel ega nende avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijatel olla võimalik piirata kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu pakkumismenetlustele ühegi muu meetmega, v.a käesolevas määruses
  või liidu asjaomase õigusega
  sätestatud meetmed.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Arvestades, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijatel on väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid hõlmavate pakkumuste puhul, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad hõlmamata kaubad või teenused, pakkujate selgitusi raskem hinnata, tuleb põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste kohtlemisel ette näha suurem läbipaistvus. Lisaks
  riigihankedirektiivi
  artikli 69 ning
  vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid käsitleva
  direktiivi artikli 79 sätetele peab avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija, kes kavatseb võtta vastu põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse, teavitama sellest kirjalikult teisi pakkujaid, näidates ära põhjendamatult madala hinna või kulu põhjused. See võimaldab pakkujatel aidata täpsemalt hinnata, kas edukas pakkuja suudab lepingut hankedokumentides kirjeldatud tingimustel täielikult täita. Seega aitaks kõnealune täiendav teave luua ELi riigihanketurul võrdsemad tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Arvestades, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijatel on väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid hõlmavate pakkumuste puhul, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad hõlmamata kaubad või teenused, pakkujate selgitusi raskem hinnata, tuleb põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste kohtlemisel ette näha suurem läbipaistvus. Lisaks
  riigihankedirektiivi
  artikli 69 ning
  vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid käsitleva
  direktiivi artikli 79 sätetele peab avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija, kes kavatseb võtta vastu põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse, teavitama sellest kirjalikult teisi pakkujaid, näidates ära põhjendamatult madala hinna või kulu põhjused. See võimaldab pakkujatel aidata täpsemalt hinnata, kas edukas pakkuja suudab lepingut hankedokumentides kirjeldatud tingimustel täielikult täita. Seega aitaks kõnealune täiendav teave luua ELi riigihanketurul võrdsemad tingimused.

| (19) | Arvestades, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijatel on väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid hõlmavate pakkumuste puhul, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad hõlmamata kaubad või teenused, pakkujate selgitusi raskem hinnata, tuleb põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste kohtlemisel ette näha suurem läbipaistvus.
  Pakkumused, mille hind tundub asjaomaste ehitustööde, kaupade või teenuste kohta põhjendamatult madal, võivad põhineda tehniliselt, majanduslikult või õiguslikult ebausaldusväärsetel eeldustel või tavadel.
  Lisaks
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/XXX/EL

   (13 a) artikli 69 ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/XXX/EL

   (13 b) artikli 79 sätetele peab avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija, kes kavatseb võtta vastu põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse, teavitama sellest kirjalikult teisi pakkujaid, näidates ära põhjendamatult madala hinna või kulu põhjused.
  Kui pakkuja ei suuda hinda piisavalt põhjendada, peaks avaliku sektori hankijal olema õigus pakkumus tagasi lükata.
  See võimaldab pakkujatel aidata täpsemalt hinnata, kas edukas pakkuja suudab lepingut hankedokumentides kirjeldatud tingimustel täielikult täita. Seega aitaks kõnealune täiendav teave luua ELi riigihanketurul võrdsemad tingimused. |
| --- | --- |

(19)

Arvestades, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijatel on väljastpoolt Euroopa Liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid hõlmavate pakkumuste puhul, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad hõlmamata kaubad või teenused, pakkujate selgitusi raskem hinnata, tuleb põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste kohtlemisel ette näha suurem läbipaistvus.
  Pakkumused, mille hind tundub asjaomaste ehitustööde, kaupade või teenuste kohta põhjendamatult madal, võivad põhineda tehniliselt, majanduslikult või õiguslikult ebausaldusväärsetel eeldustel või tavadel.
  Lisaks
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/XXX/EL

   (13 a) artikli 69 ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2014/XXX/EL

   (13 b) artikli 79 sätetele peab avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija, kes kavatseb võtta vastu põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse, teavitama sellest kirjalikult teisi pakkujaid, näidates ära põhjendamatult madala hinna või kulu põhjused.
  Kui pakkuja ei suuda hinda piisavalt põhjendada, peaks avaliku sektori hankijal olema õigus pakkumus tagasi lükata.
  See võimaldab pakkujatel aidata täpsemalt hinnata, kas edukas pakkuja suudab lepingut hankedokumentides kirjeldatud tingimustel täielikult täita. Seega aitaks kõnealune täiendav teave luua ELi riigihanketurul võrdsemad tingimused.

Muudatusettepanekud 22 ja 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Komisjon peaks kas omal algatusel või liikmesriigi või huvitatud poolte taotluste korral saama algatada igal ajal
  välishanke uurimise
  kolmandate riikide väidetavalt jätkuvalt kohaldatavate piiravate
  hanketavade
  kohta.
  Eelkõige võetakse arvesse asjaolu, kas käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt on komisjon mõne kolmanda riigi suhtes kiitnud heaks mitu kavatsetavat kõrvalejätmist.
  Sellised uurimised ei tohiks mõjutada nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (14). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Komisjon peaks kas omal algatusel või liikmesriigi või huvitatud poolte taotluste korral saama algatada igal ajal
  välishanke uurimise
  kolmandate riikide väidetavalt jätkuvalt kohaldatavate piiravate
  hanketavade
  kohta.
  Eelkõige võetakse arvesse asjaolu, kas käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt on komisjon mõne kolmanda riigi suhtes kiitnud heaks mitu kavatsetavat kõrvalejätmist.
  Sellised uurimised ei tohiks mõjutada nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (14).

| (20) | Komisjon peaks kas omal algatusel või liikmesriigi või huvitatud poolte taotluste korral saama algatada igal ajal
  välisuurimise
  kolmandate riikide väidetavalt jätkuvalt kohaldatavate piiravate
  hanke- ja kontsessioonitavade
  kohta.
  Välisuurimise menetluse algatamise otsuse tegemisel peaks komisjon võtma arvesse avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate või liikmesriikide esitatud taotluste arvu.
  Sellised uurimised ei tohiks mõjutada nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (14). |
| --- | --- |

(20)

Komisjon peaks kas omal algatusel või liikmesriigi või huvitatud poolte taotluste korral saama algatada igal ajal
  välisuurimise
  kolmandate riikide väidetavalt jätkuvalt kohaldatavate piiravate
  hanke- ja kontsessioonitavade
  kohta.
  Välisuurimise menetluse algatamise otsuse tegemisel peaks komisjon võtma arvesse avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate või liikmesriikide esitatud taotluste arvu.
  Sellised uurimised ei tohiks mõjutada nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (14).

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Kui komisjonil on kättesaadava teabe põhjal põhjust arvata, et kolmas riik on võtnud kasutusele piirava
  hanketava
  või kohaldab sellist tava jätkuvalt, peaks ta saama algatada uurimise. Kui piirava hanketava kohaldamine kolmandas riigis leiab kinnitust, peaks komisjon kutsuma asjaomase riigi konsultatsioonile eesmärgiga parandada ettevõtjate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi kõnealuses riigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Kui komisjonil on kättesaadava teabe põhjal põhjust arvata, et kolmas riik on võtnud kasutusele piirava
  hanketava
  või kohaldab sellist tava jätkuvalt, peaks ta saama algatada uurimise. Kui piirava hanketava kohaldamine kolmandas riigis leiab kinnitust, peaks komisjon kutsuma asjaomase riigi konsultatsioonile eesmärgiga parandada ettevõtjate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi kõnealuses riigis.

| (21) | Kui komisjonil on kättesaadava teabe põhjal põhjust arvata, et kolmas riik on võtnud kasutusele piirava
  hanke- ja kontsessioonitava
  või kohaldab sellist tava jätkuvalt, peaks ta saama algatada uurimise. Kui piirava hanketava kohaldamine kolmandas riigis leiab kinnitust, peaks komisjon kutsuma asjaomase riigi konsultatsioonile eesmärgiga parandada ettevõtjate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi kõnealuses riigis. |
| --- | --- |

(21)

Kui komisjonil on kättesaadava teabe põhjal põhjust arvata, et kolmas riik on võtnud kasutusele piirava
  hanke- ja kontsessioonitava
  või kohaldab sellist tava jätkuvalt, peaks ta saama algatada uurimise. Kui piirava hanketava kohaldamine kolmandas riigis leiab kinnitust, peaks komisjon kutsuma asjaomase riigi konsultatsioonile eesmärgiga parandada ettevõtjate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi kõnealuses riigis.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Kui asjaomase kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei paranda piisavalt ELi ettevõtjate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi, peaks komisjon võtma asjakohaseid piiravaid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Kui asjaomase kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei paranda piisavalt ELi ettevõtjate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi, peaks komisjon võtma asjakohaseid piiravaid meetmeid.

| (22) | Kui asjaomase kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei paranda piisavalt ELi ettevõtjate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi
  mõistliku aja jooksul või kui asjaomase kolmanda riigi võetud heastavaid/korrigeerivaid meetmeid ei loeta rahuldavateks
  , peaks komisjon võtma asjakohaseid piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(22)

Kui asjaomase kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei paranda piisavalt ELi ettevõtjate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi
  mõistliku aja jooksul või kui asjaomase kolmanda riigi võetud heastavaid/korrigeerivaid meetmeid ei loeta rahuldavateks
  , peaks komisjon võtma asjakohaseid piiravaid meetmeid.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Sellised meetmed võivad hõlmata teatavate kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste kohustuslikku kõrvalejätmist Euroopa Liidu riigihankemenetlustest või asjaomasest riigist pärit kaupadele või teenustele kohustusliku hinnatrahvi määramist. Et vältida kõnealustest meetmetest kõrvalehiilimist, võib osutuda vajalikuks jätta kõrvale ka teatavad Euroopa Liidus asutatud, välisriigi kontrolli all või välisomanduses olevad juriidilised isikud, kellel puudub oluline äritegevus, mis oleks vahetult ja tegelikult seotud asjaomase liikmesriigi majandusega. Asjakohased meetmed peaksid olema proportsionaalsed selle piirava hanketavaga, mille vastu nad on võetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Sellised meetmed võivad hõlmata teatavate kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste kohustuslikku kõrvalejätmist Euroopa Liidu riigihankemenetlustest või asjaomasest riigist pärit kaupadele või teenustele kohustusliku hinnatrahvi määramist. Et vältida kõnealustest meetmetest kõrvalehiilimist, võib osutuda vajalikuks jätta kõrvale ka teatavad Euroopa Liidus asutatud, välisriigi kontrolli all või välisomanduses olevad juriidilised isikud, kellel puudub oluline äritegevus, mis oleks vahetult ja tegelikult seotud asjaomase liikmesriigi majandusega. Asjakohased meetmed peaksid olema proportsionaalsed selle piirava hanketavaga, mille vastu nad on võetud.

| (23) | Sellised meetmed võivad hõlmata teatavate kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste kohustuslikku kõrvalejätmist Euroopa Liidu riigihankemenetlustest
  või kontsessioonide andmise menetlustest
  või asjaomasest riigist pärit kaupadele või teenustele kohustusliku hinnatrahvi määramist. Et vältida kõnealustest meetmetest kõrvalehiilimist, võib osutuda vajalikuks jätta kõrvale ka teatavad Euroopa Liidus asutatud, välisriigi kontrolli all või välisomanduses olevad juriidilised isikud, kellel puudub oluline äritegevus, mis oleks vahetult ja tegelikult seotud asjaomase liikmesriigi majandusega. Asjakohased meetmed peaksid olema proportsionaalsed selle piirava hanketavaga, mille vastu nad on võetud
  , ja neid tuleks kohaldada kuni viie aasta pikkuse perioodi jooksul, mida võib pikendada veel viieks aastaks
  . |
| --- | --- |

(23)

Sellised meetmed võivad hõlmata teatavate kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste kohustuslikku kõrvalejätmist Euroopa Liidu riigihankemenetlustest
  või kontsessioonide andmise menetlustest
  või asjaomasest riigist pärit kaupadele või teenustele kohustusliku hinnatrahvi määramist. Et vältida kõnealustest meetmetest kõrvalehiilimist, võib osutuda vajalikuks jätta kõrvale ka teatavad Euroopa Liidus asutatud, välisriigi kontrolli all või välisomanduses olevad juriidilised isikud, kellel puudub oluline äritegevus, mis oleks vahetult ja tegelikult seotud asjaomase liikmesriigi majandusega. Asjakohased meetmed peaksid olema proportsionaalsed selle piirava hanketavaga, mille vastu nad on võetud
  , ja neid tuleks kohaldada kuni viie aasta pikkuse perioodi jooksul, mida võib pikendada veel viieks aastaks
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Samuti on tingimata vajalik (pidades silmas keskkonna-, sotsiaal- ja tööalaste nõuete asjakohast integreerimist), et avaliku sektori hankijad võtaksid asjaomaseid meetmeid, et tagada selliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonna kohustuste täitmine, mida kohaldatakse ehitustööde tegemise kohas ning mis tulenevad rahvusvahelistest kohustustest, nii riigi kui ka liidu tasandil kehtivatest õigusaktidest, määrustest, dekreetidest ja otsustest, samuti kollektiivlepingutest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Samuti on tingimata vajalik (pidades silmas keskkonna-, sotsiaal- ja tööalaste nõuete asjakohast integreerimist), et avaliku sektori hankijad võtaksid asjaomaseid meetmeid, et tagada selliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonna kohustuste täitmine, mida kohaldatakse ehitustööde tegemise kohas ning mis tulenevad rahvusvahelistest kohustustest, nii riigi kui ka liidu tasandil kehtivatest õigusaktidest, määrustest, dekreetidest ja otsustest, samuti kollektiivlepingutest.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Pidades silmas liidu üldist
  poliitikat seoses vähim arenenud riikidega
  , mis on
  sätestatud muu hulgas
  nõukogu
  22. juuli 2008. aasta
  määruses (
  EÜ
  ) nr
  732/2008
  ,
  millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava alates 1. jaanuarist 2009,
  on asjakohane kohelda
  sellistest riikidest pärit
  kaupu ja teenuseid sarnaselt liidu kaupade ja teenustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Pidades silmas liidu üldist
  poliitikat seoses vähim arenenud riikidega
  , mis on
  sätestatud muu hulgas
  nõukogu
  22. juuli 2008. aasta
  määruses (
  EÜ
  ) nr
  732/2008
  ,
  millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava alates 1. jaanuarist 2009,
  on asjakohane kohelda
  sellistest riikidest pärit
  kaupu ja teenuseid sarnaselt liidu kaupade ja teenustega.

| (26) | Pidades silmas liidu üldist
  poliitikaeesmärki toetada arenguriikide majanduskasvu ja nende integreerumist ülemaailmsesse väärtusahelasse
  ,
  mille alusel kehtestas liit üldise soodustuste süsteemi,
  mis on
  esitatud Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu määruses (
  EL
  ) nr
  978/2012
  , on asjakohane kohelda kaupu ja teenuseid
  , mis on pärit algatuse „Kõik peale relvade“ erikorra raames soodustatavatest vähim arenenud riikidest, samuti kaupu ja teenuseid, mis on pärit arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on vastavalt määratletud määruse (EL) nr 978/2012 IV ja VII lisas,
  sarnaselt liidu kaupade ja teenustega. |
| --- | --- |

(26)

Pidades silmas liidu üldist
  poliitikaeesmärki toetada arenguriikide majanduskasvu ja nende integreerumist ülemaailmsesse väärtusahelasse
  ,
  mille alusel kehtestas liit üldise soodustuste süsteemi,
  mis on
  esitatud Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu määruses (
  EL
  ) nr
  978/2012
  , on asjakohane kohelda kaupu ja teenuseid
  , mis on pärit algatuse „Kõik peale relvade“ erikorra raames soodustatavatest vähim arenenud riikidest, samuti kaupu ja teenuseid, mis on pärit arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on vastavalt määratletud määruse (EL) nr 978/2012 IV ja VII lisas,
  sarnaselt liidu kaupade ja teenustega.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Et ka pärast käesoleva määruse vastuvõtmist oleksid riigihangete valdkonnas võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused väljendatud Euroopa Liidu õiguskorras, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte ning muuta käesolevale määrusele lisatud rahvusvaheliste lepingute loetelu. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Et ka pärast käesoleva määruse vastuvõtmist oleksid riigihangete valdkonnas võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused väljendatud Euroopa Liidu õiguskorras, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte ning muuta käesolevale määrusele lisatud rahvusvaheliste lepingute loetelu. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (27) | Et ka pärast käesoleva määruse vastuvõtmist oleksid riigihangete
  ja kontsessioonide
  valdkonnas võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused väljendatud Euroopa Liidu õiguskorras, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte ning muuta käesolevale määrusele lisatud rahvusvaheliste lepingute loetelu. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(27)

Et ka pärast käesoleva määruse vastuvõtmist oleksid riigihangete
  ja kontsessioonide
  valdkonnas võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused väljendatud Euroopa Liidu õiguskorras, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte ning muuta käesolevale määrusele lisatud rahvusvaheliste lepingute loetelu. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Komisjon peaks vähemalt iga kolme aasta tagant esitama aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Komisjon peaks vähemalt iga kolme aasta tagant esitama aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.

| (30) | Komisjon peaks vähemalt iga kolme aasta tagant esitama aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.
  Oma aruandes peaks komisjon hindama käesoleva määruse toimimist ning edusamme riigihanketurgude vastastikuse avamise saavutamisel. Koos teise aruandega käesoleva määruse kohaldamise kohta, mis tuleb esitada hiljemalt kuue aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist, peaks komisjon esitama kas ettepaneku käesoleva määruse täiendamiseks või põhjendused, miks komisjoni arvates ei ole vaja käesolevat määrust muuta. Kui komisjon ei esita ei ettepanekut ega ka põhjendusi selle kohta, miks ei ole vaja käesolevat määrust muuta, tuleks käesoleva määruse kohaldamine lõpetada. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon peaks vähemalt iga kolme aasta tagant esitama aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.
  Oma aruandes peaks komisjon hindama käesoleva määruse toimimist ning edusamme riigihanketurgude vastastikuse avamise saavutamisel. Koos teise aruandega käesoleva määruse kohaldamise kohta, mis tuleb esitada hiljemalt kuue aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist, peaks komisjon esitama kas ettepaneku käesoleva määruse täiendamiseks või põhjendused, miks komisjoni arvates ei ole vaja käesolevat määrust muuta. Kui komisjon ei esita ei ettepanekut ega ka põhjendusi selle kohta, miks ei ole vaja käesolevat määrust muuta, tuleks käesoleva määruse kohaldamine lõpetada.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on põhieesmärgi – ühise
  riigihankealase
  välispoliitika kehtestamine – saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaupade ja teenuste kohtlemiseks. Käesolev määrus, mis käsitleb kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste turulepääsu, ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 3, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on põhieesmärgi – ühise
  riigihankealase
  välispoliitika kehtestamine – saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaupade ja teenuste kohtlemiseks. Käesolev määrus, mis käsitleb kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste turulepääsu, ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 3,

| (31) | Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on põhieesmärgi – ühise
  riigihanke- ja kontsessioonidealase
  välispoliitika kehtestamine – saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaupade ja teenuste kohtlemiseks. Käesolev määrus, mis käsitleb kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste turulepääsu, ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 3, |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on põhieesmärgi – ühise
  riigihanke- ja kontsessioonidealase
  välispoliitika kehtestamine – saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaupade ja teenuste kohtlemiseks. Käesolev määrus, mis käsitleb kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste turulepääsu, ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 3,

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega nähakse ette eeskirjad, millega reguleeritakse kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu menetlusele, mida liidu avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad kasutavad ehitustööde tegemiseks või ehitise ehitamiseks, kaupade tarnimist ja teenuste osutamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks, ning sellega kehtestatakse menetlused, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele. | 1.   Käesoleva määrusega nähakse ette eeskirjad, millega reguleeritakse kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu menetlusele, mida liidu avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad kasutavad ehitustööde tegemiseks või ehitise ehitamiseks, kaupade tarnimist ja teenuste osutamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks, ning sellega kehtestatakse menetlused, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele.
  Liikmesriigid või nende avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad võivad piirata kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu oma pakkumismenetlustele üksnes käesolevas määruses sätestatud meetmetega või liidu asjaomase õiguse alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette eeskirjad, millega reguleeritakse kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu menetlusele, mida liidu avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad kasutavad ehitustööde tegemiseks või ehitise ehitamiseks, kaupade tarnimist ja teenuste osutamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks, ning sellega kehtestatakse menetlused, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele.

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette eeskirjad, millega reguleeritakse kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu menetlusele, mida liidu avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad kasutavad ehitustööde tegemiseks või ehitise ehitamiseks, kaupade tarnimist ja teenuste osutamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks, ning sellega kehtestatakse menetlused, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele.
  Liikmesriigid või nende avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad võivad piirata kolmandatest riikidest pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu oma pakkumismenetlustele üksnes käesolevas määruses sätestatud meetmetega või liidu asjaomase õiguse alusel.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat määrust kohaldatakse selliste lepingute sõlmimise suhtes, mille puhul kaupu või teenuseid hangitakse valitsuse jaoks, mitte äriliseks edasimüügiks või kaupade tootmiseks või teenuste äriliseks osutamiseks. | Käesolevat määrust kohaldatakse selliste lepingute sõlmimise suhtes, mille puhul kaupu või teenuseid hangitakse
  ning ehitustöid ja teenuste kontsessioone antakse
  valitsuse jaoks mitte äriliseks edasimüügiks või kaupade tootmiseks või teenuste äriliseks osutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevat määrust kohaldatakse selliste lepingute sõlmimise suhtes, mille puhul kaupu või teenuseid hangitakse valitsuse jaoks, mitte äriliseks edasimüügiks või kaupade tootmiseks või teenuste äriliseks osutamiseks.

Käesolevat määrust kohaldatakse selliste lepingute sõlmimise suhtes, mille puhul kaupu või teenuseid hangitakse
  ning ehitustöid ja teenuste kontsessioone antakse
  valitsuse jaoks mitte äriliseks edasimüügiks või kaupade tootmiseks või teenuste äriliseks osutamiseks.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | „
  tarnija
  “ – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes pakub turul
  kaupu
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

„
  tarnija
  “ – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes pakub turul
  kaupu
  ;

| (a) | „
  ettevõtja
  “ – mis tahes füüsiline või juriidiline isik
  või avaliku sektori asutus või selliste isikute ja/või asutuste rühm
  , kes pakub turul
  ehitustööde tegemist või ehitise ehitamist, kaupade tarnimist või teenuste osutamist
  ; |
| --- | --- |

(a)

„
  ettevõtja
  “ – mis tahes füüsiline või juriidiline isik
  või avaliku sektori asutus või selliste isikute ja/või asutuste rühm
  , kes pakub turul
  ehitustööde tegemist või ehitise ehitamist, kaupade tarnimist või teenuste osutamist
  ;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | „
  teenuse osutaja
  “ –
  mis tahes füüsiline või juriidiline isik
  , kes
  pakub turul ehitustööde tegemist või ehitise ehitamist või teenuseid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

„
  teenuse osutaja
  “ –
  mis tahes füüsiline või juriidiline isik
  , kes
  pakub turul ehitustööde tegemist või ehitise ehitamist või teenuseid
  ;

| (b) | „
  pakkuja
  “ –
  ettevõtja
  , kes
  on esitanud pakkumuse
  ; |
| --- | --- |

(b)

„
  pakkuja
  “ –
  ettevõtja
  , kes
  on esitanud pakkumuse
  ;

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | „hõlmatud kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud turulepääsukohustusi hõlmava rahvusvahelise lepingu riigihangete valdkonnas, ning mille suhtes asjaomast lepingut kohaldatakse. Käesoleva määruse I lisas on esitatud asjaomaste lepingute loetelu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

„hõlmatud kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud turulepääsukohustusi hõlmava rahvusvahelise lepingu riigihangete valdkonnas, ning mille suhtes asjaomast lepingut kohaldatakse. Käesoleva määruse I lisas on esitatud asjaomaste lepingute loetelu;

| (d) | „hõlmatud kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud turulepääsukohustusi hõlmava rahvusvahelise lepingu riigihangete
  ja kontsessioonide
  valdkonnas, ning mille suhtes asjaomast lepingut kohaldatakse. Käesoleva määruse I lisas on esitatud asjaomaste lepingute loetelu; |
| --- | --- |

(d)

„hõlmatud kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud turulepääsukohustusi hõlmava rahvusvahelise lepingu riigihangete
  ja kontsessioonide
  valdkonnas, ning mille suhtes asjaomast lepingut kohaldatakse. Käesoleva määruse I lisas on esitatud asjaomaste lepingute loetelu;

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu seadusandliku teksti ulatuses (lisatakse viide kontsessioonidele, kui mainitakse riigihankeid); määruse vastuvõtmise korral viiakse need tehnilised muudatused sisse kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ga) | „olulise vastastikkuse puudumine“ – kehtiv seadusandlik, regulatiivne või halduslik meede, menetlus või tava, mille kolmanda riigi ametiasutused või üksikud hankeüksused on kehtestanud või mida nad rakendavad ning millega piiratakse juurdepääsu riigihanke- või kontsessiooniturgudele, eelkõige rahvusvaheliste standarditega võrreldes läbipaistvuse puudumisest ning diskrimineerivatest õigusnormidest ja haldustavadest tulenevalt, mistõttu esineb liidu ettevõtjate, kaupade või teenuste tõsist ja korduvat diskrimineerimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ga)

„olulise vastastikkuse puudumine“ – kehtiv seadusandlik, regulatiivne või halduslik meede, menetlus või tava, mille kolmanda riigi ametiasutused või üksikud hankeüksused on kehtestanud või mida nad rakendavad ning millega piiratakse juurdepääsu riigihanke- või kontsessiooniturgudele, eelkõige rahvusvaheliste standarditega võrreldes läbipaistvuse puudumisest ning diskrimineerivatest õigusnormidest ja haldustavadest tulenevalt, mistõttu esineb liidu ettevõtjate, kaupade või teenuste tõsist ja korduvat diskrimineerimist.

Olulise vastastikkuse puudumist eeldatakse ka siis, kui direktiivi [...] 2014 riigihangete kohta XI lisas ning direktiivi [...] (2014) (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid) XIV lisas loetletud rahvusvahelise tööõiguse sätete rikkumine ametiasutuste poolt on tekitanud raskusi, mida on kogenud ja millest on komisjonile teatanud Euroopa ettevõtted kolmandates riikides hanke- ja kontsessioonilepinguid sõlmida püüdes.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | termin „ettevõtja“ hõlmab võrdselt nii tarnija kui ka teenuse osutaja mõistet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

termin „ettevõtja“ hõlmab võrdselt nii tarnija kui ka teenuse osutaja mõistet;

välja jäetud

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ettevõtjat, kes on esitanud pakkumuse, nimetatakse „pakkujaks“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ettevõtjat, kes on esitanud pakkumuse, nimetatakse „pakkujaks“;

välja jäetud

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | „kohustuslik hinnatrahv“ – avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate kohustus suurendada, välja arvatud teatavate erandite kohaldamisel, teatavatest kolmandatest riikidest pärit teenuste ja/või kaupade lepingu sõlmimise menetluse käigus pakutud hinda; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

„kohustuslik hinnatrahv“ – avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate kohustus suurendada, välja arvatud teatavate erandite kohaldamisel, teatavatest kolmandatest riikidest pärit teenuste ja/või kaupade lepingu sõlmimise menetluse käigus pakutud hinda;

| (e) | „kohustuslik hinnatrahv“ – avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate kohustus suurendada, välja arvatud teatavate erandite kohaldamisel, teatavatest kolmandatest riikidest pärit teenuste ja/või kaupade lepingu sõlmimise menetluse
  või kontsessiooni andmise menetluse
  käigus pakutud hinda; |
| --- | --- |

(e)

„kohustuslik hinnatrahv“ – avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate kohustus suurendada, välja arvatud teatavate erandite kohaldamisel, teatavatest kolmandatest riikidest pärit teenuste ja/või kaupade lepingu sõlmimise menetluse
  või kontsessiooni andmise menetluse
  käigus pakutud hinda;

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu seadusandliku teksti ulatuses (lisatakse viide kontsessioonide andmise menetlusele, kui mainitakse lepingute sõlmimise menetlust – nii ainsuses kui ka mitmuses); muudatuse vastuvõtmise korral tuleb tehnilised kohandused viia sisse kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kauba päritolu määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  12. oktoobri 1992. aasta
  määruse (
  EÜ
  ) nr
  2913/1992 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)

   (18) artiklitega
  22
  –
  26
  . | 1.   Kauba päritolu määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (
  EL
  ) nr 
  952/2013
  artiklitega 
  59
  –
  63, sealhulgas selle artikli 65 kohaselt vastuvõetavate lisasätetega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kauba päritolu määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  12. oktoobri 1992. aasta
  määruse (
  EÜ
  ) nr
  2913/1992 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)

   (18) artiklitega
  22
  –
  26
  .

1.   Kauba päritolu määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (
  EL
  ) nr 
  952/2013
  artiklitega 
  59
  –
  63, sealhulgas selle artikli 65 kohaselt vastuvõetavate lisasätetega
  .

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.
  Teenuse osutaja
  päritoluriigiks loetakse: | Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.
  Teenust osutava ettevõtja
  päritoluriigiks loetakse: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.
  Teenuse osutaja
  päritoluriigiks loetakse:

Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.
  Teenust osutava ettevõtja
  päritoluriigiks loetakse:

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hõlmatud kaupade ja teenuste käsitamine | Hõlmatud kaupade ja teenuste käsitamine |
| Ehitustööde tegemist ja/või ehitise ehitamist, kaupade tarnimist või teenuste osutamist hõlmavate lepingute sõlmimisel käsitavad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad hõlmatud kaupu ja teenuseid võrdväärselt
  Euroopa Liidust
  pärit kaupade ja teenustega. | Ehitustööde tegemist ja/või ehitise ehitamist, kaupade tarnimist või teenuste osutamist hõlmavate lepingute sõlmimisel
  või ehitiste ja teenuste kontsessioonide andmisel
  käsitavad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad hõlmatud kaupu ja teenuseid võrdväärselt
  liidust
  pärit kaupade ja teenustega. |
| Määruse (
  EÜ
  ) nr
  732/2008 I
  lisas loetletud vähim arenenud riikidest pärit kaupu või teenuseid käsitatakse nagu hõlmatud kaupu ja teenuseid. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (
  EL
  ) nr
  978/2012 IV
  lisas loetletud vähim arenenud riikidest
  või niisugustest arenguriikidest, mida määruse (EL) nr 978/2012 VII lisa tähenduses loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi ja maailmamajandusse,
  pärit kaupu või teenuseid käsitatakse nagu hõlmatud kaupu ja teenuseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Hõlmatud kaupade ja teenuste käsitamine

Hõlmatud kaupade ja teenuste käsitamine

Ehitustööde tegemist ja/või ehitise ehitamist, kaupade tarnimist või teenuste osutamist hõlmavate lepingute sõlmimisel käsitavad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad hõlmatud kaupu ja teenuseid võrdväärselt
  Euroopa Liidust
  pärit kaupade ja teenustega.

Ehitustööde tegemist ja/või ehitise ehitamist, kaupade tarnimist või teenuste osutamist hõlmavate lepingute sõlmimisel
  või ehitiste ja teenuste kontsessioonide andmisel
  käsitavad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad hõlmatud kaupu ja teenuseid võrdväärselt
  liidust
  pärit kaupade ja teenustega.

Määruse (
  EÜ
  ) nr
  732/2008 I
  lisas loetletud vähim arenenud riikidest pärit kaupu või teenuseid käsitatakse nagu hõlmatud kaupu ja teenuseid.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (
  EL
  ) nr
  978/2012 IV
  lisas loetletud vähim arenenud riikidest
  või niisugustest arenguriikidest, mida määruse (EL) nr 978/2012 VII lisa tähenduses loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi ja maailmamajandusse,
  pärit kaupu või teenuseid käsitatakse nagu hõlmatud kaupu ja teenuseid.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate taotlusel
  hindab komisjon
  selliste lepingute puhul, mille hinnanguline maksumus käibemaksuta on vähemalt 5 000 000 eurot, kas jätta lepingute sõlmimise menetlusest kõrvale pakkumused, mis hõlmavad mujalt kui liidust pärit kaupu või teenuseid, kui hõlmamata kaupade või teenuste väärtus ületab 50 % pakkumusega hõlmatud kaupade või teenuste koguväärtusest, võttes arvesse järgmisi tingimusi. | 1.   
  Kui komisjon algatab artiklis 8 sätestatud välishanke uurimise, hindab ta
  avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate taotlusel
  ja pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  selliste lepingute puhul, mille hinnanguline maksumus käibemaksuta on vähemalt 5 000 000 eurot, kas jätta lepingute sõlmimise menetlusest kõrvale pakkumused, mis hõlmavad mujalt kui liidust pärit kaupu või teenuseid, kui hõlmamata kaupade või teenuste väärtus ületab 50 % pakkumusega hõlmatud kaupade või teenuste koguväärtusest, võttes arvesse järgmisi tingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate taotlusel
  hindab komisjon
  selliste lepingute puhul, mille hinnanguline maksumus käibemaksuta on vähemalt 5 000 000 eurot, kas jätta lepingute sõlmimise menetlusest kõrvale pakkumused, mis hõlmavad mujalt kui liidust pärit kaupu või teenuseid, kui hõlmamata kaupade või teenuste väärtus ületab 50 % pakkumusega hõlmatud kaupade või teenuste koguväärtusest, võttes arvesse järgmisi tingimusi.

1.   
  Kui komisjon algatab artiklis 8 sätestatud välishanke uurimise, hindab ta
  avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate taotlusel
  ja pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  selliste lepingute puhul, mille hinnanguline maksumus käibemaksuta on vähemalt 5 000 000 eurot, kas jätta lepingute sõlmimise menetlusest kõrvale pakkumused, mis hõlmavad mujalt kui liidust pärit kaupu või teenuseid, kui hõlmamata kaupade või teenuste väärtus ületab 50 % pakkumusega hõlmatud kaupade või teenuste koguväärtusest, võttes arvesse järgmisi tingimusi.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad kavatsevad taotleda pakkumuste kõrvalejätmist lepingute sõlmimise menetlusest lõike 1 alusel, märgivad nad selle ära
  hanketeates, mille nad avaldavad vastavalt
  direktiivi
  2004/18/EÜ artiklile 35 või vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42 või vastavalt
  kontsessioonilepingute
  sõlmimist käsitleva direktiivi artiklile 26
  . | Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad kavatsevad taotleda pakkumuste kõrvalejätmist lepingute sõlmimise menetlusest lõike 1 alusel, märgivad nad selle
  selgelt
  ära direktiivi
  [2014/.../EL] riigihangete kohta ja direktiivi [2014/.../EL] (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid) artikli 2 punktis 15 osutatud tehnilise kirjelduse või kirjeldava dokumendi sissejuhatavas osas või direktiivi [2014/.../EL]
  kontsessioonilepingute
  sõlmimise kohta artikli 2 punktis 13 osutatud tehniliste ja funktsionaalsete nõuete sissejuhatavas osas
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad kavatsevad taotleda pakkumuste kõrvalejätmist lepingute sõlmimise menetlusest lõike 1 alusel, märgivad nad selle ära
  hanketeates, mille nad avaldavad vastavalt
  direktiivi
  2004/18/EÜ artiklile 35 või vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42 või vastavalt
  kontsessioonilepingute
  sõlmimist käsitleva direktiivi artiklile 26
  .

Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad kavatsevad taotleda pakkumuste kõrvalejätmist lepingute sõlmimise menetlusest lõike 1 alusel, märgivad nad selle
  selgelt
  ära direktiivi
  [2014/.../EL] riigihangete kohta ja direktiivi [2014/.../EL] (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid) artikli 2 punktis 15 osutatud tehnilise kirjelduse või kirjeldava dokumendi sissejuhatavas osas või direktiivi [2014/.../EL]
  kontsessioonilepingute
  sõlmimise kohta artikli 2 punktis 13 osutatud tehniliste ja funktsionaalsete nõuete sissejuhatavas osas
  .

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad saavad lõike 1 tingimustele vastavad pakkumused, mis mille puhul nad kavatsevad taotleda kõnealusel põhjusel lepingute sõlmimise menetlusest kõrvalejätmist, teavitavad nad sellest komisjoni. Teavitamismenetluse käigus võivad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad jätkata pakkumuste analüüsimist. | Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad saavad lõike 1 tingimustele vastavad pakkumused, mis mille puhul nad kavatsevad taotleda kõnealusel põhjusel lepingute sõlmimise menetlusest kõrvalejätmist, teavitavad nad sellest
  kaheksa kalendripäeva jooksul
  komisjoni. Teavitamismenetluse käigus võivad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad jätkata pakkumuste analüüsimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad saavad lõike 1 tingimustele vastavad pakkumused, mis mille puhul nad kavatsevad taotleda kõnealusel põhjusel lepingute sõlmimise menetlusest kõrvalejätmist, teavitavad nad sellest komisjoni. Teavitamismenetluse käigus võivad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad jätkata pakkumuste analüüsimist.

Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad saavad lõike 1 tingimustele vastavad pakkumused, mis mille puhul nad kavatsevad taotleda kõnealusel põhjusel lepingute sõlmimise menetlusest kõrvalejätmist, teavitavad nad sellest
  kaheksa kalendripäeva jooksul
  komisjoni. Teavitamismenetluse käigus võivad avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad jätkata pakkumuste analüüsimist.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | lepingu eseme kirjeldus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

lepingu eseme kirjeldus;

| (b) | lepingu
  või kontsessiooni
  eseme kirjeldus; |
| --- | --- |

(b)

lepingu
  või kontsessiooni
  eseme kirjeldus;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 4 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (da) | vajaduse korral mis tahes muu teave, mida komisjon vajalikuks peab. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(da)

vajaduse korral mis tahes muu teave, mida komisjon vajalikuks peab.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijal paluda esitada lisateavet. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijal paluda esitada lisateavet.

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealune teave esitatakse kaheksa
  tööpäeva
  jooksul alates esimesest
  tööpäevast
  , mis järgneb kuupäevale, mil saadakse lisateabe esitamise nõue. Kui komisjon ei saa kõnealuse ajavahemiku jooksul teavet, peatub lõike 3 kohane ajavahemik seniks, kuni komisjon on saanud nõutud teabe. | Kõnealune teave esitatakse kaheksa
  kalendripäeva
  jooksul alates esimesest
  kalendripäevast
  , mis järgneb kuupäevale, mil saadakse lisateabe esitamise nõue. Kui komisjon ei saa kõnealuse ajavahemiku jooksul teavet, peatub lõike 3 kohane ajavahemik seniks, kuni komisjon on saanud nõutud teabe. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealune teave esitatakse kaheksa
  tööpäeva
  jooksul alates esimesest
  tööpäevast
  , mis järgneb kuupäevale, mil saadakse lisateabe esitamise nõue. Kui komisjon ei saa kõnealuse ajavahemiku jooksul teavet, peatub lõike 3 kohane ajavahemik seniks, kuni komisjon on saanud nõutud teabe.

Kõnealune teave esitatakse kaheksa
  kalendripäeva
  jooksul alates esimesest
  kalendripäevast
  , mis järgneb kuupäevale, mil saadakse lisateabe esitamise nõue. Kui komisjon ei saa kõnealuse ajavahemiku jooksul teavet, peatub lõike 3 kohane ajavahemik seniks, kuni komisjon on saanud nõutud teabe.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Lõikes 1 osutatud lepingute puhul
  võtab
  komisjon
  vastu rakendusakti
  kavatsetava
  kõrvalejätmise heakskiitmise kohta
  kahe kuu jooksul alates esimesest tööpäevast, mis järgneb kuupäevale, mil ta saab kõnealuse teate. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu
  kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Põhjendatud juhtudel saab seda ajavahemikku üks kord pikendada kuni
  kahe
  kuu võrra, eriti kui teates või sellele lisatud dokumentides toodud teave on ebatäielik, ebatäpne või kui teatatud andmed muutuvad oluliselt. Kui kõnealuse
  kahekuulise
  ajavahemiku või pikendatud ajavahemiku lõpus ei ole komisjon võtnud vastu otsust, millega kiidetakse kõrvalejätmine heaks või lükatakse see tagasi, on komisjon kõrvalejätmise tagasi lükanud. | 3.   
  Kui komisjon on arvamusel, et kavandatava kõrvalejätmisega hõlmatud kaupade ja/või teenuste puhul esineb artikli 2 lõike 1 punktis g a määratletud olulise vastastikkuse puudumine,
  võtab
  ta
  vastu rakendusakti
  uurimise all olevate pakkumuste
  kõrvalejätmise heakskiitmise kohta kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Nimetatud rakendusakt võetakse vastu ühe kuu jooksul alates esimesest kalendripäevast, mis järgneb lõikes 1 osutatud taotluse esitamisele.
  Põhjendatud juhtudel saab seda ajavahemikku üks kord pikendada kuni
  ühe
  kuu võrra, eriti kui teates või sellele lisatud dokumentides toodud teave on ebatäielik, ebatäpne või kui teatatud andmed muutuvad oluliselt. Kui kõnealuse
  ühekuulise
  ajavahemiku või pikendatud ajavahemiku lõpus ei ole komisjon võtnud vastu otsust, millega kiidetakse kõrvalejätmine heaks või lükatakse see tagasi, on komisjon kõrvalejätmise tagasi lükanud. |
| | Kõrvalejätmine on meede, mida kohaldatakse ajutiselt kuni artiklis 8 sätestatud välishanke uurimise lõpuleviimiseni, artiklis 9 sätestatud konsulteerimismenetluse järelduste tegemiseni ning vajaduse korral mis tahes niisuguste artiklis 10 sätestatud meetmete võtmiseni, millega piiratakse hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu liidu riigihanketurule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Lõikes 1 osutatud lepingute puhul
  võtab
  komisjon
  vastu rakendusakti
  kavatsetava
  kõrvalejätmise heakskiitmise kohta
  kahe kuu jooksul alates esimesest tööpäevast, mis järgneb kuupäevale, mil ta saab kõnealuse teate. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu
  kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Põhjendatud juhtudel saab seda ajavahemikku üks kord pikendada kuni
  kahe
  kuu võrra, eriti kui teates või sellele lisatud dokumentides toodud teave on ebatäielik, ebatäpne või kui teatatud andmed muutuvad oluliselt. Kui kõnealuse
  kahekuulise
  ajavahemiku või pikendatud ajavahemiku lõpus ei ole komisjon võtnud vastu otsust, millega kiidetakse kõrvalejätmine heaks või lükatakse see tagasi, on komisjon kõrvalejätmise tagasi lükanud.

3.   
  Kui komisjon on arvamusel, et kavandatava kõrvalejätmisega hõlmatud kaupade ja/või teenuste puhul esineb artikli 2 lõike 1 punktis g a määratletud olulise vastastikkuse puudumine,
  võtab
  ta
  vastu rakendusakti
  uurimise all olevate pakkumuste
  kõrvalejätmise heakskiitmise kohta kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Nimetatud rakendusakt võetakse vastu ühe kuu jooksul alates esimesest kalendripäevast, mis järgneb lõikes 1 osutatud taotluse esitamisele.
  Põhjendatud juhtudel saab seda ajavahemikku üks kord pikendada kuni
  ühe
  kuu võrra, eriti kui teates või sellele lisatud dokumentides toodud teave on ebatäielik, ebatäpne või kui teatatud andmed muutuvad oluliselt. Kui kõnealuse
  ühekuulise
  ajavahemiku või pikendatud ajavahemiku lõpus ei ole komisjon võtnud vastu otsust, millega kiidetakse kõrvalejätmine heaks või lükatakse see tagasi, on komisjon kõrvalejätmise tagasi lükanud.

Kõrvalejätmine on meede, mida kohaldatakse ajutiselt kuni artiklis 8 sätestatud välishanke uurimise lõpuleviimiseni, artiklis 9 sätestatud konsulteerimismenetluse järelduste tegemiseni ning vajaduse korral mis tahes niisuguste artiklis 10 sätestatud meetmete võtmiseni, millega piiratakse hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu liidu riigihanketurule.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kui puudub punktis a osutatud leping ja kolmas riik kohaldab jätkuvalt piiravaid hankemeetmeid, mille tulemuseks on liidu ja asjaomase kolmanda riigi turgude
  vastastikuse avamise oluline erinemine
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kui puudub punktis a osutatud leping ja kolmas riik kohaldab jätkuvalt piiravaid hankemeetmeid, mille tulemuseks on liidu ja asjaomase kolmanda riigi turgude
  vastastikuse avamise oluline erinemine
  .

| (b) | kui puudub punktis a osutatud leping ja kolmas riik kohaldab jätkuvalt piiravaid hankemeetmeid
  või kontsessioonide andmise meetmeid
  , mille tulemuseks on liidu ja asjaomase kolmanda riigi turgude
  avatuse osas olulise vastastikkuse puudumine, eriti siis, kui nimetatud piiravad meetmed kahjustavad liidu tööstuspoliitikat
  . |
| --- | --- |

(b)

kui puudub punktis a osutatud leping ja kolmas riik kohaldab jätkuvalt piiravaid hankemeetmeid
  või kontsessioonide andmise meetmeid
  , mille tulemuseks on liidu ja asjaomase kolmanda riigi turgude
  avatuse osas olulise vastastikkuse puudumine, eriti siis, kui nimetatud piiravad meetmed kahjustavad liidu tööstuspoliitikat
  .

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Punkti b kohaldamisel eeldatakse vastastikuse avamise olulist erinemist, kui piiravate hankemeetmete tõttu esineb liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste tõsist ja korduvat diskrimineerimist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Punkti b kohaldamisel eeldatakse vastastikuse avamise olulist erinemist, kui piiravate hankemeetmete tõttu esineb liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste tõsist ja korduvat diskrimineerimist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Vastastikuse avamise olulise erinemise hindamisel uurib komisjon järgmist: | välja jäetud |
| (a) | mil määral tagatakse asjaomase riigi riigihankealaste õigusaktidega läbipaistvus kooskõlas rahvusvaheliste riigihankevaldkonna standarditega ning välistatakse liidu kaupade, teenuste ja ettevõtjate diskrimineerimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Vastastikuse avamise olulise erinemise hindamisel uurib komisjon järgmist:

välja jäetud

(a)

mil määral tagatakse asjaomase riigi riigihankealaste õigusaktidega läbipaistvus kooskõlas rahvusvaheliste riigihankevaldkonna standarditega ning välistatakse liidu kaupade, teenuste ja ettevõtjate diskrimineerimine;

| (b) | mil määral ametiasutused ja/või üksikud hankivad üksused võtavad kasutusele tavad, millega diskrimineeritakse liidu kaupu, teenuseid ja ettevõtjaid, või jätkavad selliste tavade kohaldamist. |
| --- | --- |

(b)

mil määral ametiasutused ja/või üksikud hankivad üksused võtavad kasutusele tavad, millega diskrimineeritakse liidu kaupu, teenuseid ja ettevõtjaid, või jätkavad selliste tavade kohaldamist.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   
  Lõike 1 kohaselt pakkumused kõrvale jätnud
  avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad
  märgivad
  selle ära lepingu sõlmimise teates, mille nad avaldavad vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artiklile 35 direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42 või kontsessioonilepingute sõlmimist käsitleva direktiivi artiklile 27. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lepingu sõlmimise teate standardvormid. Sellised rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 17 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusele. | 7.   
  Kui pakkumused on lõike 3 kohaselt kõrvale jäetud, märgivad
  avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad selle
  koos kõrvalejätmise põhjustega
  ära lepingu sõlmimise teates, mille nad avaldavad vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artiklile 35 direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42 või kontsessioonilepingute sõlmimist käsitleva direktiivi artiklile 27. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lepingu sõlmimise teate standardvormid. Sellised rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 17 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   
  Lõike 1 kohaselt pakkumused kõrvale jätnud
  avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad
  märgivad
  selle ära lepingu sõlmimise teates, mille nad avaldavad vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artiklile 35 direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42 või kontsessioonilepingute sõlmimist käsitleva direktiivi artiklile 27. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lepingu sõlmimise teate standardvormid. Sellised rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 17 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusele.

7.   
  Kui pakkumused on lõike 3 kohaselt kõrvale jäetud, märgivad
  avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad selle
  koos kõrvalejätmise põhjustega
  ära lepingu sõlmimise teates, mille nad avaldavad vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artiklile 35 direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42 või kontsessioonilepingute sõlmimist käsitleva direktiivi artiklile 27. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lepingu sõlmimise teate standardvormid. Sellised rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 17 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusele.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Lõiget 1 ei
  kohaldata
  , kui komisjon on vastu võtnud rakendusakti, milles käsitletakse liiduga
  olulisi
  läbirääkimisi pidavast riigist pärit kaupade ja teenuste ajutist juurdepääsu, nagu on sätestatud artikli 9 lõikes 4. | 8.   Lõiget 1 ei
  pruugita kohaldada
  , kui komisjon on vastu võtnud rakendusakti, milles käsitletakse liiduga läbirääkimisi pidavast riigist pärit kaupade ja teenuste ajutist juurdepääsu, nagu on sätestatud artikli 9 lõikes 4.
  Komisjon põhjendab nõuetekohaselt oma vastavat otsust taotluse esitanud võrgustiku sektori hankijale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Lõiget 1 ei
  kohaldata
  , kui komisjon on vastu võtnud rakendusakti, milles käsitletakse liiduga
  olulisi
  läbirääkimisi pidavast riigist pärit kaupade ja teenuste ajutist juurdepääsu, nagu on sätestatud artikli 9 lõikes 4.

8.   Lõiget 1 ei
  pruugita kohaldada
  , kui komisjon on vastu võtnud rakendusakti, milles käsitletakse liiduga läbirääkimisi pidavast riigist pärit kaupade ja teenuste ajutist juurdepääsu, nagu on sätestatud artikli 9 lõikes 4.
  Komisjon põhjendab nõuetekohaselt oma vastavat otsust taotluse esitanud võrgustiku sektori hankijale.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija kavatseb riigihankeid käsitleva direktiivi artikli 69 või vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid käsitleva direktiivi artikli 79 alusel pärast pakkuja selgituste kontrollimist aktsepteerida põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse, mis hõlmab väljastpoolt liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid ja mille puhul hõlmamata kaupade või teenuste väärtus ületab 50 % pakkumusega hõlmatud kaupade või teenuste koguväärtusest, teavitab ta sellest teisi pakkujaid kirjalikult, sh märgib põhjendamatult madala hinna või kulu põhjused ja olemuse. | Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija kavatseb riigihankeid käsitleva direktiivi artikli 69 või vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid käsitleva direktiivi artikli 79 alusel pärast pakkuja selgituste kontrollimist aktsepteerida põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse, mis hõlmab väljastpoolt liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid ja mille puhul hõlmamata kaupade või teenuste väärtus ületab 50 % pakkumusega hõlmatud kaupade või teenuste koguväärtusest, teavitab ta sellest teisi pakkujaid kirjalikult, sh märgib põhjendamatult madala hinna või kulu põhjused ja olemuse.
  Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada, et riigihankelepingute täitmisel täidavad ettevõtjad neid keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavaid kohustusi, mis on kehtestatud liidu või siseriiklike õigusaktidega, kollektiivlepingutega või direktiivi [...] 2013 riigihangete kohta XI lisas loetletud rahvusvaheliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse sätetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija kavatseb riigihankeid käsitleva direktiivi artikli 69 või vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid käsitleva direktiivi artikli 79 alusel pärast pakkuja selgituste kontrollimist aktsepteerida põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse, mis hõlmab väljastpoolt liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid ja mille puhul hõlmamata kaupade või teenuste väärtus ületab 50 % pakkumusega hõlmatud kaupade või teenuste koguväärtusest, teavitab ta sellest teisi pakkujaid kirjalikult, sh märgib põhjendamatult madala hinna või kulu põhjused ja olemuse.

Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija kavatseb riigihankeid käsitleva direktiivi artikli 69 või vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid käsitleva direktiivi artikli 79 alusel pärast pakkuja selgituste kontrollimist aktsepteerida põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse, mis hõlmab väljastpoolt liitu pärinevaid kaupu ja/või teenuseid ja mille puhul hõlmamata kaupade või teenuste väärtus ületab 50 % pakkumusega hõlmatud kaupade või teenuste koguväärtusest, teavitab ta sellest teisi pakkujaid kirjalikult, sh märgib põhjendamatult madala hinna või kulu põhjused ja olemuse.
  Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada, et riigihankelepingute täitmisel täidavad ettevõtjad neid keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavaid kohustusi, mis on kehtestatud liidu või siseriiklike õigusaktidega, kollektiivlepingutega või direktiivi [...] 2013 riigihangete kohta XI lisas loetletud rahvusvaheliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse sätetega.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija
  võib jätta mis tahes teabe avalikustamata, kui see takistaks õigusaktide rakendamist või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks teatavate avalik-õiguslike või eraõiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks kahjustada ausat konkurentsi nende vahel
  . | Kui
  avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija
  on teatanud oma kavatsusest aktsepteerida põhjendamatult madala hinnaga pakkumust, on teistel pakkujatel võimalus esitada mõistliku aja jooksul avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijale asjakohast teavet, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija oleks aktsepteerimisotsuse langetamisel täielikult teadlik kõikidest teguritest, mis võivad mõjutada põhjendamatult madala hinna või kulude olemuse hindamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija
  võib jätta mis tahes teabe avalikustamata, kui see takistaks õigusaktide rakendamist või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks teatavate avalik-õiguslike või eraõiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks kahjustada ausat konkurentsi nende vahel
  .

Kui
  avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija
  on teatanud oma kavatsusest aktsepteerida põhjendamatult madala hinnaga pakkumust, on teistel pakkujatel võimalus esitada mõistliku aja jooksul avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijale asjakohast teavet, et avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija oleks aktsepteerimisotsuse langetamisel täielikult teadlik kõikidest teguritest, mis võivad mõjutada põhjendamatult madala hinna või kulude olemuse hindamist
  .

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  komisjon
  leiab, et see on liidu huvides,
  võib
  ta
  igal ajal kas enda algatusel või huvitatud poolte või liikmesriigi taotlusel algatada väidetavate piiravate hankemeetmete kindlakstegemiseks välishanke uurimise. | Komisjon võib igal ajal kas enda algatusel või huvitatud poolte
  , avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija
  või liikmesriigi taotlusel algatada väidetavate piiravate hankemeetmete kindlakstegemiseks välishanke uurimise.
  Välishanke uurimise algatamise otsuse tegemisel võtab komisjon arvesse avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate või liikmesriikide esitatud taotluste arvu. Kui komisjon keeldub uurimise algatamisest, esitab ta nõuetekohaselt oma otsuse põhjused taotluse esitanud liikmesriigile, huvitatud poolele või võrgustiku sektori hankijale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui
  komisjon
  leiab, et see on liidu huvides,
  võib
  ta
  igal ajal kas enda algatusel või huvitatud poolte või liikmesriigi taotlusel algatada väidetavate piiravate hankemeetmete kindlakstegemiseks välishanke uurimise.

Komisjon võib igal ajal kas enda algatusel või huvitatud poolte
  , avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija
  või liikmesriigi taotlusel algatada väidetavate piiravate hankemeetmete kindlakstegemiseks välishanke uurimise.
  Välishanke uurimise algatamise otsuse tegemisel võtab komisjon arvesse avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate või liikmesriikide esitatud taotluste arvu. Kui komisjon keeldub uurimise algatamisest, esitab ta nõuetekohaselt oma otsuse põhjused taotluse esitanud liikmesriigile, huvitatud poolele või võrgustiku sektori hankijale.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eelkõige võtab komisjon arvesse, kas käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohaselt on heaks kiidetud mitu kavatsetavat kõrvalejätmist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Eelkõige võtab komisjon arvesse, kas käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohaselt on heaks kiidetud mitu kavatsetavat kõrvalejätmist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud uurimine viiakse läbi
  artiklis 6 osutatud
  kriteeriumide alusel. | 2.   Lõikes 1 osutatud uurimine viiakse läbi
  artikli 2 lõike 1 punktis ga esitatud
  kriteeriumide alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud uurimine viiakse läbi
  artiklis 6 osutatud
  kriteeriumide alusel.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimine viiakse läbi
  artikli 2 lõike 1 punktis ga esitatud
  kriteeriumide alusel.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon koostab hinnangu kolmanda riigi piiravate hankemeetmete jätkuva kohaldamise kohta huvitatud poolte ja liikmeriikide esitatud teabe ja/või komisjoni korraldatud uurimise käigus ilmnenud faktide alusel ning see viiakse lõpule
  üheksa
  kuu jooksul alates uurimise alustamisest. Põhjendatud juhtudel võib kõnealust ajavahemikku pikendada
  kolme
  kuu võrra. | 3.   Komisjon koostab hinnangu kolmanda riigi piiravate hankemeetmete jätkuva kohaldamise kohta huvitatud poolte ja liikmeriikide esitatud teabe ja/või komisjoni korraldatud uurimise käigus ilmnenud faktide
  või oma kolmandates riikides esinevaid kaubandustõkkeid käsitlevate korrapäraste aruannete
  alusel ning see viiakse lõpule
  kolme
  kuu jooksul alates uurimise alustamisest. Põhjendatud juhtudel võib kõnealust ajavahemikku pikendada
  ühe
  kuu võrra. |
| | Komisjoni hinnangus võetakse arvesse avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate esitatud taotlusi uurimiste läbiviimiseks artikli 6 lõike 1 alusel pärast käesolevas artiklis sätestatud menetluse algatamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon koostab hinnangu kolmanda riigi piiravate hankemeetmete jätkuva kohaldamise kohta huvitatud poolte ja liikmeriikide esitatud teabe ja/või komisjoni korraldatud uurimise käigus ilmnenud faktide alusel ning see viiakse lõpule
  üheksa
  kuu jooksul alates uurimise alustamisest. Põhjendatud juhtudel võib kõnealust ajavahemikku pikendada
  kolme
  kuu võrra.

3.   Komisjon koostab hinnangu kolmanda riigi piiravate hankemeetmete jätkuva kohaldamise kohta huvitatud poolte ja liikmeriikide esitatud teabe ja/või komisjoni korraldatud uurimise käigus ilmnenud faktide
  või oma kolmandates riikides esinevaid kaubandustõkkeid käsitlevate korrapäraste aruannete
  alusel ning see viiakse lõpule
  kolme
  kuu jooksul alates uurimise alustamisest. Põhjendatud juhtudel võib kõnealust ajavahemikku pikendada
  ühe
  kuu võrra.

Komisjoni hinnangus võetakse arvesse avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijate esitatud taotlusi uurimiste läbiviimiseks artikli 6 lõike 1 alusel pärast käesolevas artiklis sätestatud menetluse algatamist.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui pärast konsultatsioonide alustamist võtab asjaomane riik rahuldavalt heastavaid/korrigeerivaid meetmeid, kuid ei võta uusi turulepääsukohustusi, võib komisjon konsulteerimise peatada või lõpetada. | Kui pärast konsultatsioonide alustamist võtab asjaomane riik rahuldavalt heastavaid/korrigeerivaid meetmeid, kuid ei võta uusi turulepääsukohustusi, võib komisjon konsulteerimise peatada või lõpetada
  või kutsuda asjaomast riiki üles alustama läbirääkimisi artikli 9 lõike 4 alusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui pärast konsultatsioonide alustamist võtab asjaomane riik rahuldavalt heastavaid/korrigeerivaid meetmeid, kuid ei võta uusi turulepääsukohustusi, võib komisjon konsulteerimise peatada või lõpetada.

Kui pärast konsultatsioonide alustamist võtab asjaomane riik rahuldavalt heastavaid/korrigeerivaid meetmeid, kuid ei võta uusi turulepääsukohustusi, võib komisjon konsulteerimise peatada või lõpetada
  või kutsuda asjaomast riiki üles alustama läbirääkimisi artikli 9 lõike 4 alusel
  .

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui kolmas riik tühistab või peatab heastavate/korrigeerivate meetmete võtmise või rakendab neid valesti,
  võib
  komisjon: | Kui kolmas riik tühistab või peatab heastavate/korrigeerivate meetmete võtmise või rakendab neid valesti,
  toimib
  komisjon
  artikli 10 kohaselt, et võtta vastu rakendusakte kolmandast riigist pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu piiramiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui kolmas riik tühistab või peatab heastavate/korrigeerivate meetmete võtmise või rakendab neid valesti,
  võib
  komisjon:

Kui kolmas riik tühistab või peatab heastavate/korrigeerivate meetmete võtmise või rakendab neid valesti,
  toimib
  komisjon
  artikli 10 kohaselt, et võtta vastu rakendusakte kolmandast riigist pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu piiramiseks.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 3 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | jätkata või alustada uuesti konsulteerimist asjaomase kolmanda riigiga ja/või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

jätkata või alustada uuesti konsulteerimist asjaomase kolmanda riigiga ja/või

välja jäetud

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 3 – punkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | toimida artikli 10 kohaselt, et võtta vastu rakendusakte kolmandast riigist pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu piiramiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ii)

toimida artikli 10 kohaselt, et võtta vastu rakendusakte kolmandast riigist pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu piiramiseks.

välja jäetud

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui pärast konsultatsiooni alustamist ilmneb, et piiravate hanketavade kasutamise lõpetamiseks on kõige sobivam viis rahvusvahelise lepingu sõlmimine, peetakse läbirääkimisi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 207 ja 218. Kui teatav riik on pidanud Euroopa Liiduga
  olulisi
  turulepääsu käsitlevaid läbirääkimisi riigihankevaldkonnas, võib komisjon võtta vastu rakendusakti, millega nähakse ette, et kõnealusest riigist pärit kaupu ja teenuseid ei saa lepingute sõlmimise menetlusest artikli 6 kohaselt kõrvale jätta. | 4.   Kui pärast konsultatsiooni alustamist ilmneb, et piiravate hanketavade kasutamise lõpetamiseks on kõige sobivam viis rahvusvahelise lepingu sõlmimine, peetakse läbirääkimisi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 207 ja 218. Kui teatav riik on pidanud Euroopa Liiduga turulepääsu käsitlevaid läbirääkimisi riigihankevaldkonnas, võib komisjon võtta vastu rakendusakti, millega nähakse ette, et kõnealusest riigist pärit kaupu ja teenuseid ei saa lepingute sõlmimise menetlusest artikli 6 kohaselt kõrvale jätta.
  Komisjon põhjendab nõuetekohaselt oma vastavat otsust taotluse esitanud liikmesriigile, huvitatud poolele või võrgustiku sektori hankijale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui pärast konsultatsiooni alustamist ilmneb, et piiravate hanketavade kasutamise lõpetamiseks on kõige sobivam viis rahvusvahelise lepingu sõlmimine, peetakse läbirääkimisi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 207 ja 218. Kui teatav riik on pidanud Euroopa Liiduga
  olulisi
  turulepääsu käsitlevaid läbirääkimisi riigihankevaldkonnas, võib komisjon võtta vastu rakendusakti, millega nähakse ette, et kõnealusest riigist pärit kaupu ja teenuseid ei saa lepingute sõlmimise menetlusest artikli 6 kohaselt kõrvale jätta.

4.   Kui pärast konsultatsiooni alustamist ilmneb, et piiravate hanketavade kasutamise lõpetamiseks on kõige sobivam viis rahvusvahelise lepingu sõlmimine, peetakse läbirääkimisi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 207 ja 218. Kui teatav riik on pidanud Euroopa Liiduga turulepääsu käsitlevaid läbirääkimisi riigihankevaldkonnas, võib komisjon võtta vastu rakendusakti, millega nähakse ette, et kõnealusest riigist pärit kaupu ja teenuseid ei saa lepingute sõlmimise menetlusest artikli 6 kohaselt kõrvale jätta.
  Komisjon põhjendab nõuetekohaselt oma vastavat otsust taotluse esitanud liikmesriigile, huvitatud poolele või võrgustiku sektori hankijale.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib konsultatsioonide korraldamise lõpetada, kui asjaomane riik
  võtab
  liiduga
  kokkulepitud rahvusvahelisi kohustusi ühes järgmises raamistikus
  : | Komisjon võib konsultatsioonide korraldamise lõpetada, kui asjaomane riik
  on võtnud
  liiduga
  või rahvusvahelisel tasandil järgmised meetmed
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib konsultatsioonide korraldamise lõpetada, kui asjaomane riik
  võtab
  liiduga
  kokkulepitud rahvusvahelisi kohustusi ühes järgmises raamistikus
  :

Komisjon võib konsultatsioonide korraldamise lõpetada, kui asjaomane riik
  on võtnud
  liiduga
  või rahvusvahelisel tasandil järgmised meetmed
  :

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 1 – punkt a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a) | Euroopa Liiduga mis tahes järgmistes raamistikes rahvusvaheliste kohustuste kokkuleppimine: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Euroopa Liiduga mis tahes järgmistes raamistikes rahvusvaheliste kohustuste kokkuleppimine:

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 1 – punkt a iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  c
  ) | WTO riigihankelepinguga või liiduga kõnealuse raamistiku raames sõlmitud kahepoolse lepinguga võetud turulepääsukohustuste laiendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  c
  )

WTO riigihankelepinguga või liiduga kõnealuse raamistiku raames sõlmitud kahepoolse lepinguga võetud turulepääsukohustuste laiendamine.

| (
  iii
  ) | WTO riigihankelepinguga või liiduga kõnealuse raamistiku raames sõlmitud kahepoolse lepinguga võetud turulepääsukohustuste laiendamine
  ning |
| --- | --- |

(
  iii
  )

WTO riigihankelepinguga või liiduga kõnealuse raamistiku raames sõlmitud kahepoolse lepinguga võetud turulepääsukohustuste laiendamine
  ning

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 1 – punkt b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b) | korrigeerivate meetmete vastuvõtmine asjaomase riigi poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

korrigeerivate meetmete vastuvõtmine asjaomase riigi poolt.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Kui kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei anna rahuldavaid tulemusi
  15
  kuu jooksul alates
  päevast
  , mil hakati konsulteerima kõnealuse kolmanda riigiga, lõpetab komisjon konsulteerimise ja kaalub tegutsemist artikli 10 alusel, et võtta vastu rakendusakte, millega piiratakse kolmandast riigist pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu. | 6.   Kui kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei anna rahuldavaid tulemusi
  12
  kuu jooksul alates
  kalendripäevast
  , mil hakati konsulteerima kõnealuse kolmanda riigiga, lõpetab komisjon konsulteerimise ja kaalub tegutsemist artikli 10 alusel, et võtta vastu rakendusakte, millega piiratakse kolmandast riigist pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Kui kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei anna rahuldavaid tulemusi
  15
  kuu jooksul alates
  päevast
  , mil hakati konsulteerima kõnealuse kolmanda riigiga, lõpetab komisjon konsulteerimise ja kaalub tegutsemist artikli 10 alusel, et võtta vastu rakendusakte, millega piiratakse kolmandast riigist pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu.

6.   Kui kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei anna rahuldavaid tulemusi
  12
  kuu jooksul alates
  kalendripäevast
  , mil hakati konsulteerima kõnealuse kolmanda riigiga, lõpetab komisjon konsulteerimise ja kaalub tegutsemist artikli 10 alusel, et võtta vastu rakendusakte, millega piiratakse kolmandast riigist pärit kaupade ja teenuste juurdepääsu.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui artikli 8 kohase uurimise käigus ja pärast artiklis 9 osutatud menetluse järgmist leitakse, et
  kolmanda riigi võetud või jätkuvalt kohaldatavate piiravate meetmete tulemuseks on
  liidu ja
  asjaomase
  kolmanda riigi turgude
  vastastikuse
  avamise
  oluline erinemine
  , nagu on osutatud
  artiklis 6
  , võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega ajutiselt piiratakse kolmandast riigist pärit hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Kui artikli 8 kohase uurimise käigus ja pärast artiklis 9 osutatud menetluse järgmist leitakse, et liidu ja kolmanda riigi turgude avamise
  osas esineb olulise vastastikkuse puudumine
  , nagu on osutatud
  artikli 2 lõike 1 punktis g a
  , võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega ajutiselt piiratakse kolmandast riigist pärit hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu
  kuni viieaastaseks ajavahemikuks, mida võib pikendada veel viieks aastaks
  . Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui artikli 8 kohase uurimise käigus ja pärast artiklis 9 osutatud menetluse järgmist leitakse, et
  kolmanda riigi võetud või jätkuvalt kohaldatavate piiravate meetmete tulemuseks on
  liidu ja
  asjaomase
  kolmanda riigi turgude
  vastastikuse
  avamise
  oluline erinemine
  , nagu on osutatud
  artiklis 6
  , võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega ajutiselt piiratakse kolmandast riigist pärit hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Kui artikli 8 kohase uurimise käigus ja pärast artiklis 9 osutatud menetluse järgmist leitakse, et liidu ja kolmanda riigi turgude avamise
  osas esineb olulise vastastikkuse puudumine
  , nagu on osutatud
  artikli 2 lõike 1 punktis g a
  , võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega ajutiselt piiratakse kolmandast riigist pärit hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu
  kuni viieaastaseks ajavahemikuks, mida võib pikendada veel viieks aastaks
  . Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõike 1 kohaselt võetavad meetmed võivad eelkõige piirduda järgmisega: | Komisjon ei kiida kavandatavat kõrvalejätmist heaks, kui see oleks vastuolus turulepääsu kohustustega, mille liit on endale võtnud rahvusvaheliste lepingutega.
  Lõike 1 kohaselt võetavad meetmed võivad eelkõige piirduda järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lõike 1 kohaselt võetavad meetmed võivad eelkõige piirduda järgmisega:

Komisjon ei kiida kavandatavat kõrvalejätmist heaks, kui see oleks vastuolus turulepääsu kohustustega, mille liit on endale võtnud rahvusvaheliste lepingutega.
  Lõike 1 kohaselt võetavad meetmed võivad eelkõige piirduda järgmisega:

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 alusel võetud meetmeid ei ole vahepeal peatatud või tühistatud, lõppeb nende kehtivus viie aasta möödumisel nende jõustumisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 alusel võetud meetmeid ei ole vahepeal peatatud või tühistatud, lõppeb nende kehtivus viie aasta möödumisel nende jõustumisest.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad võivad
  otsustada jätta
  hankemenetluse suhtes artikli 10 kohased meetmed kohaldamata, kui | 1.   Avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad võivad
  taotleda, et komisjon jätaks
  hankemenetluse suhtes artikli 10 kohased meetmed kohaldamata, kui |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad võivad
  otsustada jätta
  hankemenetluse suhtes artikli 10 kohased meetmed kohaldamata, kui

1.   Avaliku sektori/võrgustiku sektori hankijad võivad
  taotleda, et komisjon jätaks
  hankemenetluse suhtes artikli 10 kohased meetmed kohaldamata, kui

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui pärast 15 kalendripäeva ei ole komisjon võtnud vastu otsust kõnealuse taotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta, loetakse taotlus komisjoni poolt tagasilükatuks. Erandlikel asjaoludel võib kõnealust tähtaega pikendada kuni viie kalendripäeva võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui pärast 15 kalendripäeva ei ole komisjon võtnud vastu otsust kõnealuse taotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta, loetakse taotlus komisjoni poolt tagasilükatuks. Erandlikel asjaoludel võib kõnealust tähtaega pikendada kuni viie kalendripäeva võrra.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija kavatseb kohaldada käesoleva määruse artikli 10 kohaselt vastu võetud või artikli 11 kohaselt ennistatud meetmeid, märgib ta oma kavatsuse ära hanketeates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artiklile 35 või direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42.
  Ta teavitab komisjoni hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul alates hanketeate avaldamisest. | Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija kavatseb kohaldada käesoleva määruse artikli 10 kohaselt vastu võetud või artikli 11 kohaselt ennistatud meetmeid, märgib ta oma kavatsuse ära hanketeates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artiklile 35 või direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija kavatseb kohaldada käesoleva määruse artikli 10 kohaselt vastu võetud või artikli 11 kohaselt ennistatud meetmeid, märgib ta oma kavatsuse ära hanketeates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artiklile 35 või direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42.
  Ta teavitab komisjoni hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul alates hanketeate avaldamisest.

Kui avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija kavatseb kohaldada käesoleva määruse artikli 10 kohaselt vastu võetud või artikli 11 kohaselt ennistatud meetmeid, märgib ta oma kavatsuse ära hanketeates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ artiklile 35 või direktiivi 2004/17/EÜ artiklile 42.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealune teade saadetakse elektrooniliste vahendite abil, kasutades standardvormi.
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse hanketeadete
  ja teadete
  standardvormid kooskõlas artikli 17 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. | Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse hanketeadete standardvormid kooskõlas artikli 17 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealune teade saadetakse elektrooniliste vahendite abil, kasutades standardvormi.
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse hanketeadete
  ja teadete
  standardvormid kooskõlas artikli 17 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse hanketeadete standardvormid kooskõlas artikli 17 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teade sisaldab järgmisi andmeid: | välja jäetud |
| (a) | avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija nimi ja kontaktandmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teade sisaldab järgmisi andmeid:

välja jäetud

(a)

avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija nimi ja kontaktandmed;

| (b) | lepingu eseme kirjeldus; |
| --- | --- |

(b)

lepingu eseme kirjeldus;

| (c) | teave vastuvõetavate ettevõtjate, kaupade ja/või teenuste päritolu kohta; |
| --- | --- |

(c)

teave vastuvõetavate ettevõtjate, kaupade ja/või teenuste päritolu kohta;

| (d) | põhjused, miks piiravaid meetmeid ei kohaldata, ning selle erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus; |
| --- | --- |

(d)

põhjused, miks piiravaid meetmeid ei kohaldata, ning selle erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus;

| (e) | vajaduse korral mis tahes muu teave, mida avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija vajalikuks peab. |
| --- | --- |

(e)

vajaduse korral mis tahes muu teave, mida avaliku sektori/võrgustiku sektori hankija vajalikuks peab.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament
  või
  nõukogu võivad
  artikli 14 kohased delegeeritud volitused
  igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
  päeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu võivad
  artiklis 14 osutatud volituste delegeerimise
  igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
  kalendripäeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament
  või
  nõukogu võivad
  artikli 14 kohased delegeeritud volitused
  igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
  päeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu võivad
  artiklis 14 osutatud volituste delegeerimise
  igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
  kalendripäeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 16a |
| | Kolmandates riikides liidu poolt rahastatavate programmidega seotud hanketingimused |
| | Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide rahastatavate riigihangete puhul tagab komisjon, et kehtestatud on siduv õigusraamistik, mille eesmärk on reguleerida riigihankelepingute sõlmimist ja täitmist. Sellega seoses võtab liit vastu ühtsed eeskirjad, mille eesmärk on tagada liidu ja kolmandate riikide ettevõtjate vahel õiglased konkurentsitingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16a

Kolmandates riikides liidu poolt rahastatavate programmidega seotud hanketingimused

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide rahastatavate riigihangete puhul tagab komisjon, et kehtestatud on siduv õigusraamistik, mille eesmärk on reguleerida riigihankelepingute sõlmimist ja täitmist. Sellega seoses võtab liit vastu ühtsed eeskirjad, mille eesmärk on tagada liidu ja kolmandate riikide ettevõtjate vahel õiglased konkurentsitingimused.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisjon, nõukogu, Euroopa Parlament, liikmesriigid ja nende ametnikud ei avalda teabe andja eriloata käesoleva määruse alusel saadud mis tahes konfidentsiaalset teavet. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Komisjon, nõukogu, Euroopa Parlament, liikmesriigid ja nende ametnikud ei avalda teabe andja eriloata käesoleva määruse alusel saadud mis tahes konfidentsiaalset teavet.

välja jäetud

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kui teabe andja ei ole selleks eriluba andnud, ei avaldata mingil juhul teavet, mis on käesoleva määruse alusel saadud ja mille teabe andja on kuulutanud konfidentsiaalseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kui teabe andja ei ole selleks eriluba andnud, ei avaldata mingil juhul teavet, mis on käesoleva määruse alusel saadud ja mille teabe andja on kuulutanud konfidentsiaalseks.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.
   
  jaanuariks 2017

  ja vähemalt iga kolme aasta järel alates käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse
  rakendamise
  kohta ning selle kohta, millist edu on käesoleva määruse raames saavutatud rahvusvahelistel läbirääkimistel seoses ELi ettevõtjate juurdepääsuga riigihankelepingute sõlmimise menetlusele kolmandates riikides. Selleks esitavad liikmesriigid taotluse korral komisjonile asjakohast teavet. | Vähemalt iga kolme aasta järel alates käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse
  kohaldamise
  kohta ning selle kohta, millist edu on käesoleva määruse raames saavutatud rahvusvahelistel läbirääkimistel seoses ELi ettevõtjate juurdepääsuga riigihankelepingute sõlmimise menetlusele kolmandates riikides. Selleks esitavad liikmesriigid taotluse korral komisjonile asjakohast teavet.
  Kui komisjon esitab oma teise aruande, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ka seadusandliku ettepaneku määruse muutmise kohta või põhjendused, miks tema arvates muudatusi ei ole vaja. Kui komisjon neid kohustusi ei täida, lõpetatakse määruse kohaldamine teise aasta lõpus pärast teise aruande esitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
   
  jaanuariks 2017

  ja vähemalt iga kolme aasta järel alates käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse
  rakendamise
  kohta ning selle kohta, millist edu on käesoleva määruse raames saavutatud rahvusvahelistel läbirääkimistel seoses ELi ettevõtjate juurdepääsuga riigihankelepingute sõlmimise menetlusele kolmandates riikides. Selleks esitavad liikmesriigid taotluse korral komisjonile asjakohast teavet.

Vähemalt iga kolme aasta järel alates käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse
  kohaldamise
  kohta ning selle kohta, millist edu on käesoleva määruse raames saavutatud rahvusvahelistel läbirääkimistel seoses ELi ettevõtjate juurdepääsuga riigihankelepingute sõlmimise menetlusele kolmandates riikides. Selleks esitavad liikmesriigid taotluse korral komisjonile asjakohast teavet.
  Kui komisjon esitab oma teise aruande, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ka seadusandliku ettepaneku määruse muutmise kohta või põhjendused, miks tema arvates muudatusi ei ole vaja. Kui komisjon neid kohustusi ei täida, lõpetatakse määruse kohaldamine teise aasta lõpus pärast teise aruande esitamist.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiivi 2004/17/EÜ artiklid 58 ja 59 tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse jõustumisest. | Komisjon hindab, kas alles tuleb jätta
  direktiivi 2004/17/EÜ artiklid 58 ja 59
  . Vastavalt selle hindamise järeldustele esitab komisjon seadusandliku ettepaneku, millega
  tunnistatakse
  need artiklid
  kehtetuks alates käesoleva määruse jõustumisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklid 58 ja 59 tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse jõustumisest.

Komisjon hindab, kas alles tuleb jätta
  direktiivi 2004/17/EÜ artiklid 58 ja 59
  . Vastavalt selle hindamise järeldustele esitab komisjon seadusandliku ettepaneku, millega
  tunnistatakse
  need artiklid
  kehtetuks alates käesoleva määruse jõustumisest.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0454/2013).

(10)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(11)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(10)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(11)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(12)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL riigihangete kohta (ELT L ...).

(13)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid (ELT L ...).

(14)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/.../EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L ...).

(12)  

  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

(13)  ELT L ...

(13)  ELT L ...

(13 a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

(13 a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/XXX/EL riigihangete kohta (ELT XXX) (2011/0438(COD)).

(13 b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/XXX/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid (ELT XXX) (2011/0439(COD)).

(14)  EÜT L 349, 31.12.1994.

(14)  EÜT L 349, 31.12.1994.

(18)  

  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/227 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/227

---

P7_TA(2014)0028

Mesi ***I

Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/110/EÜ mee kohta (COM(2012)0530 – C7-0304/2012 – 2012/0260(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/42)

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Kohtuasjas C-442/09 6. septembril 2011. aastal tehtud Euroopa Kohtu otsuse8 kohaselt tuleb mees sisalduvat õietolmu käsitada mee koostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)9 tähenduses. Kohtu otsuse tegemisel võeti aluseks kohtule esitatud faktid, mille kohaselt sisaldab mesi õietolmu peamiselt mesiniku enda tegevuse (tsentrifuugimine, mida tehakse mee kogumiseks) tõttu. Tegelikult satub õietolmu tarru üksnes mesilaste tegevuse tulemusena ning õietolmu leidub mees looduslikult, sõltumata sellest, kas mesinik on mee eraldanud tsentrifuugimise teel või mitte. Seega on vaja geneetiliselt muundatud õietolmu sisaldava mee osas selgitada (ilma, et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta)10 kohaldamist), et mesi on looduslik aine, millele ei saa
  lisada toidu koostisosi
  ning et õietolm esineb mees looduslikult ega ole
  selle
  koostisosa
  direktiivi
  i2000/13/EÜ tähenduses. Seepärast tuleks nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/110/EÜ mee kohta

   (11)

  vastavalt muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Kohtuasjas C-442/09 6. septembril 2011. aastal tehtud Euroopa Kohtu otsuse8 kohaselt tuleb mees sisalduvat õietolmu käsitada mee koostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)9 tähenduses. Kohtu otsuse tegemisel võeti aluseks kohtule esitatud faktid, mille kohaselt sisaldab mesi õietolmu peamiselt mesiniku enda tegevuse (tsentrifuugimine, mida tehakse mee kogumiseks) tõttu. Tegelikult satub õietolmu tarru üksnes mesilaste tegevuse tulemusena ning õietolmu leidub mees looduslikult, sõltumata sellest, kas mesinik on mee eraldanud tsentrifuugimise teel või mitte. Seega on vaja geneetiliselt muundatud õietolmu sisaldava mee osas selgitada (ilma, et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta)10 kohaldamist), et mesi on looduslik aine, millele ei saa
  lisada toidu koostisosi
  ning et õietolm esineb mees looduslikult ega ole
  selle
  koostisosa
  direktiivi
  i2000/13/EÜ tähenduses. Seepärast tuleks nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/110/EÜ mee kohta

   (11)

  vastavalt muuta.

| (1) | Nõukogu direktiivi 2001/110/EÜ

   (1)

  kohaselt on mesi mesilaste toodetud looduslik magus aine. Mesi koosneb põhiliselt erinevatest suhkrutest, peamiselt fruktoosist ja glükoosist, ning samuti teistest ainetest, nagu orgaanilised happed, ensüümid ja mee kogumisel saadud tahked osakesed. Direktiivi 2001/110/EÜ määratlusega säilitatakse mee looduslikke omadusi ja piiratakse inimeste sekkumist, mis võib muuta mee koostist. Eelkõige keelatakse direktiiviga meele
  lisada
  mis tahes
  toidu koostisosi
  , sealhulgas lisaained, samuti ei tohi sinna lisada midagi muud peale mee. Samuti ei tohi
  selle direktiivi
  kohaselt eemaldada meele iseloomulikku õietolmu või koostisosi, välja arvatud juhul, kui see on võõraste ainete eemaldamisel vältimatu. Need tingimused on kooskõlas codex alimentarius’e mett käsitlevate standarditega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2001/110/EÜ

   (1)

  kohaselt on mesi mesilaste toodetud looduslik magus aine. Mesi koosneb põhiliselt erinevatest suhkrutest, peamiselt fruktoosist ja glükoosist, ning samuti teistest ainetest, nagu orgaanilised happed, ensüümid ja mee kogumisel saadud tahked osakesed. Direktiivi 2001/110/EÜ määratlusega säilitatakse mee looduslikke omadusi ja piiratakse inimeste sekkumist, mis võib muuta mee koostist. Eelkõige keelatakse direktiiviga meele
  lisada
  mis tahes
  toidu koostisosi
  , sealhulgas lisaained, samuti ei tohi sinna lisada midagi muud peale mee. Samuti ei tohi
  selle direktiivi
  kohaselt eemaldada meele iseloomulikku õietolmu või koostisosi, välja arvatud juhul, kui see on võõraste ainete eemaldamisel vältimatu. Need tingimused on kooskõlas codex alimentarius’e mett käsitlevate standarditega.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Selleks et arvestada tarbijate kasvavat tundlikust geneetiliselt muundatud organismide olemasolu suhtes toidus ja nende õigust saada sellekohast teavet kooskõlas määrusega (EL) nr 1169/2011, tuleks nõukogu direktiivi 2001/110/EÜ

   (*1)

  vastavalt muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Selleks et arvestada tarbijate kasvavat tundlikust geneetiliselt muundatud organismide olemasolu suhtes toidus ja nende õigust saada sellekohast teavet kooskõlas määrusega (EL) nr 1169/2011, tuleks nõukogu direktiivi 2001/110/EÜ

   (*1)

  vastavalt muuta.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Direktiivi 2001/110/EÜ kohaselt kuulub õietolm mee koostist käsitlevate kriteeriumide alla. Olemasolevad tõendid, sealhulgas empiirilised ja teaduslikud andmed, kinnitavad, et õietolm mees tuleneb mesilastest. Õietolmuterad satuvad nektarisse, mida mesilased koguvad. Mesilased muudavad tarusse kogutud nektari, mis sisaldab õietolmuteri, meeks. Olemasolevate andmete kohaselt võib täiendav õietolm sattuda meesse mesilaste karvadelt, tarus siseõhust ja kärjekannudest, mis võivad kogemata avaneda, kui käitleja mett välja võtab. Seega satub õietolm tarru mesilaste tegevuse tulemusena ning õietolmu leidub mees looduslikult, sõltumata sellest, kas käitleja võtab mee välja või mitte. Käitlejad ei lisa õietolmu meesse tahtlikult, see keelati direktiiviga 2001/110/EÜ. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Direktiivi 2001/110/EÜ kohaselt kuulub õietolm mee koostist käsitlevate kriteeriumide alla. Olemasolevad tõendid, sealhulgas empiirilised ja teaduslikud andmed, kinnitavad, et õietolm mees tuleneb mesilastest. Õietolmuterad satuvad nektarisse, mida mesilased koguvad. Mesilased muudavad tarusse kogutud nektari, mis sisaldab õietolmuteri, meeks. Olemasolevate andmete kohaselt võib täiendav õietolm sattuda meesse mesilaste karvadelt, tarus siseõhust ja kärjekannudest, mis võivad kogemata avaneda, kui käitleja mett välja võtab. Seega satub õietolm tarru mesilaste tegevuse tulemusena ning õietolmu leidub mees looduslikult, sõltumata sellest, kas käitleja võtab mee välja või mitte. Käitlejad ei lisa õietolmu meesse tahtlikult, see keelati direktiiviga 2001/110/EÜ.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1169/2011

   (1)

  määratletakse „koostisosa“ kui toidu tootmisel või valmistamisel kasutatavat mis tahes ainet või toodet, sealhulgas lõhna- ja maitseained, lisaained ja toidus kasutatavad ensüümid, ning liitkoostisosa komponendid, mida valmistoode – ka muudetud kujul – sisaldab. Selline määratlus tähendab aine tahtlikku kasutamist toidu tootmisel või valmistamisel. Võttes arvesse mee looduslikke omadusi ja eriti meele iseloomulike koostisosade, sealhulgas õietolmu looduslikku päritolu, tuleb selgitada, et õietolmu ja muid mee koostisesse kuuluvaid iseloomulikke aineid ei tuleks lugeda koostisosaks määruse (EL) nr 1169/2011 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1169/2011

   (1)

  määratletakse „koostisosa“ kui toidu tootmisel või valmistamisel kasutatavat mis tahes ainet või toodet, sealhulgas lõhna- ja maitseained, lisaained ja toidus kasutatavad ensüümid, ning liitkoostisosa komponendid, mida valmistoode – ka muudetud kujul – sisaldab. Selline määratlus tähendab aine tahtlikku kasutamist toidu tootmisel või valmistamisel. Võttes arvesse mee looduslikke omadusi ja eriti meele iseloomulike koostisosade, sealhulgas õietolmu looduslikku päritolu, tuleb selgitada, et õietolmu ja muid mee koostisesse kuuluvaid iseloomulikke aineid ei tuleks lugeda koostisosaks määruse (EL) nr 1169/2011 tähenduses.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1d) | Kuna mesi on looduslik toode, siis ei peaks nõudma koostisainete loetelu esitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1d)

Kuna mesi on looduslik toode, siis ei peaks nõudma koostisainete loetelu esitamist.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1e) | Liikmesriikide tasandil direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26a kohaselt kehtestatud samaaegse viljelemise meetmed peaksid tagama, et mee standardanalüüsid ei ole vajalikud, kui muu hulgas kehtestatakse minimaalse vahemaa nõue. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1e)

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Direktiivi 2001/110/EÜ lisades on esitatud tehnilised elemendid, mida võib olla vaja kohandada või ajakohastada asjakohastes rahvusvahelistes standardites toimunud arengute arvesse võtmiseks. Kõnealuses direktiivis ei anta komisjonile asjakohaseid volitusi, mille alusel neid lisasid saaks rahvusvahelistes standardites toimunud arengute arvesse võtmiseks kiiresti kohandada või ajakohastada. Seega tuleks direktiivi 2001/110/EÜ ühtse rakendamise tagamiseks anda komisjonile volitus kohandada või ajakohastada kõnealuse direktiivi lisasid, et võtta arvesse mitte üksnes tehnoloogia arengut, vaid ka rahvusvahelistes standardites toimunud arenguid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Direktiivi 2001/110/EÜ lisades on esitatud tehnilised elemendid, mida võib olla vaja kohandada või ajakohastada asjakohastes rahvusvahelistes standardites toimunud arengute arvesse võtmiseks. Kõnealuses direktiivis ei anta komisjonile asjakohaseid volitusi, mille alusel neid lisasid saaks rahvusvahelistes standardites toimunud arengute arvesse võtmiseks kiiresti kohandada või ajakohastada. Seega tuleks direktiivi 2001/110/EÜ ühtse rakendamise tagamiseks anda komisjonile volitus kohandada või ajakohastada kõnealuse direktiivi lisasid, et võtta arvesse mitte üksnes tehnoloogia arengut, vaid ka rahvusvahelistes standardites toimunud arenguid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Selleks, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ning vajaduse korral ka rahvusvahelistes standardites toimunud arenguid, tuleks komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290, mille kohaselt kohandada või ajakohastada direktiivi 2001/110/EÜ lisades esitatud tootekirjelduste ja määratluste tehnilisi üksikasju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Selleks, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ning vajaduse korral ka rahvusvahelistes standardites toimunud arenguid, tuleks komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290, mille kohaselt kohandada või ajakohastada direktiivi 2001/110/EÜ lisades esitatud tootekirjelduste ja määratluste tehnilisi üksikasju.

välja jäetud

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1

Direktiiv 2001/110/EÜ

Artikkel 2 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Mee looduslikule koostisele eriomast õietolmu ei käsitata mee koostisosana
  direktiivi 2000/13/EÜ
  artikli
  6
  lõike
  4
  tähenduses toodete puhul, mis on loetletud käesoleva direktiivi I lisas. | 5.   Mee looduslikule koostisele eriomast õietolmu ei käsitata mee koostisosana
  määruse (EL) nr 1169/2011
  artikli
  2
  lõike
  2 punkti f
  tähenduses toodete puhul, mis on loetletud käesoleva direktiivi I lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Mee looduslikule koostisele eriomast õietolmu ei käsitata mee koostisosana
  direktiivi 2000/13/EÜ
  artikli
  6
  lõike
  4
  tähenduses toodete puhul, mis on loetletud käesoleva direktiivi I lisas.

5.   Mee looduslikule koostisele eriomast õietolmu ei käsitata mee koostisosana
  määruse (EL) nr 1169/2011
  artikli
  2
  lõike
  2 punkti f
  tähenduses toodete puhul, mis on loetletud käesoleva direktiivi I lisas.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Direktiiv 2001/110/EÜ

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 6 | välja jäetud |
| Kooskõlas artikliga 6a antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mille eesmärk on muuta I lisas esitatud nimetuste, tootekirjelduste ja määratlustega seonduvaid tehnilisi omadusi ning II lisas sätestatud mee koostise kriteeriume, selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja vajaduse korral ka asjakohastes rahvusvahelistes standardites toimunud arenguid. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6

välja jäetud

Kooskõlas artikliga 6a antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mille eesmärk on muuta I lisas esitatud nimetuste, tootekirjelduste ja määratlustega seonduvaid tehnilisi omadusi ning II lisas sätestatud mee koostise kriteeriume, selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja vajaduse korral ka asjakohastes rahvusvahelistes standardites toimunud arenguid.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2001/110/EÜ

Artikkel 6a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Artiklites 4 ja 6
  osutatud delegeeritud
  õigusaktide vastuvõtmise õigus
  antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates (...).
  (Väljaannete Talitus märgib käesoleva muutmisakti jõustumise kuupäeva). | 2.   
  Artiklis 4
  osutatud
  õigus võtta vastu
  delegeeritud
  õigusakte
  antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates ...
   (*2).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu pikendamisele vastuväite. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Artiklites 4 ja 6
  osutatud delegeeritud
  õigusaktide vastuvõtmise õigus
  antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates (...).
  (Väljaannete Talitus märgib käesoleva muutmisakti jõustumise kuupäeva).

2.   
  Artiklis 4
  osutatud
  õigus võtta vastu
  delegeeritud
  õigusakte
  antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates ...
   (*2).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu pikendamisele vastuväite.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2001/110/EÜ

Artikkel 6 a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklites 4 ja 6
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
  nimetatud
  hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklis 4
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
  kindlaksmääratud
  hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklites 4 ja 6
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
  nimetatud
  hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklis 4
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
  kindlaksmääratud
  hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2001/110/EÜ

Artikkel 6 a – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Kooskõlas artiklitega 4 ja 6
  vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub
  ainult
  juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  esitanud vastuväiteid
  kahe kuu jooksul pärast
  kõnealusest õigusaktist teatamist
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne
  nimetatud
  tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei
  kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse
  Euroopa Parlamendi või nõukogu
  taotluse korral
  kahe kuu võrra.” | 5.   
  Artikli 4 alusel
  vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub
  üksnes
  juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast
  õigusakti teatavakstegemist
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  esitanud selle suhtes vastuväidet
  või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne
  selle
  tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei
  esita vastuväidet.
  Euroopa Parlamendi või nõukogu
  algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Kooskõlas artiklitega 4 ja 6
  vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub
  ainult
  juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  esitanud vastuväiteid
  kahe kuu jooksul pärast
  kõnealusest õigusaktist teatamist
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne
  nimetatud
  tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei
  kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse
  Euroopa Parlamendi või nõukogu
  taotluse korral
  kahe kuu võrra.”

5.   
  Artikli 4 alusel
  vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub
  üksnes
  juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast
  õigusakti teatavakstegemist
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  esitanud selle suhtes vastuväidet
  või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne
  selle
  tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei
  esita vastuväidet.
  Euroopa Parlamendi või nõukogu
  algatusel pikendatakse seda tähtaega
  kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid jõustavad artikli 1 lõike 1 järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt
  [kuupäev]
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. | Liikmesriigid jõustavad artikli 1 lõike 1 järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ...
   (*3). Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid jõustavad artikli 1 lõike 1 järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt
  [kuupäev]
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid jõustavad artikli 1 lõike 1 järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ...
   (*3). Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0440/2013).

(11)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.

(1)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.

(*1)  
  Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/110/EÜ mee kohta (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47).

(1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

(*2)  
  Käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev.

(*3)  
  12 kuud pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/234 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/234

---

P7_TA(2014)0029

Programm Herakles III ja Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ***I

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Herakles III kohta, millega edendatakse meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonnas (COM(2011)0914 – C7-0513/2011 – 2011/0454(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0914),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 325, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0513/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 325, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0513/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 15. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 15. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0385/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 201, 7.7.2012, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0454

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. jaanuaril 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 250/2014) lõplikule kujule).

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/235 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/235

---

P7_TA(2014)0030

Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika ***I

Euroopa Parlamendi 15. jaanuaril 2014. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks, samuti seoses teabe edastamisega tolliasutuste poolt, konfidentsiaalsete andmete vahetamisega liikmesriikide vahel ja statistilise väärtuse määratlemisega (COM(2013)0578 – C7-0242/2013 – 2013/0278(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 482/44)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | On eriti oluline, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ettevalmistava töö käigus, sh ka ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

On eriti oluline, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ettevalmistava töö käigus, sh ka ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (6) | On eriti oluline, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ettevalmistava töö käigus, sh ka
  kõige tõhusamal
  ekspertide tasandil
  pärast liikmesriikidele teatamist, kellega plaanitakse konsulteerida ja millisel alusel tagatakse erapooletus ning välditakse võimalikke huvide konflikte
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(6)

On eriti oluline, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ettevalmistava töö käigus, sh ka
  kõige tõhusamal
  ekspertide tasandil
  pärast liikmesriikidele teatamist, kellega plaanitakse konsulteerida ja millisel alusel tagatakse erapooletus ning välditakse võimalikke huvide konflikte
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei
  panda
  liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei
  panda
  liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.

| (7) | Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei
  kaasne
  liikmesriikidele ja andmeesitajatele
  suurt lisakulu ega
  märkimisväärset täiendavat halduskoormust
  ning et ollakse võimalikult kokkuhoidlik
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei
  kaasne
  liikmesriikidele ja andmeesitajatele
  suurt lisakulu ega
  märkimisväärset täiendavat halduskoormust
  ning et ollakse võimalikult kokkuhoidlik
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 638/2004 rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ta saaks kehtestada teabe kogumise korra, eelkõige kasutatavad koodid, tehnilised sätted kaubavahetuse aastastatistika koostamiseks ettevõtete tunnuste järgi ja meetmed tagamaks, et edastatava statistika kvaliteet vastab kvaliteedikriteeriumidele. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 638/2004 rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ta saaks kehtestada teabe kogumise korra, eelkõige kasutatavad koodid, tehnilised sätted kaubavahetuse aastastatistika koostamiseks ettevõtete tunnuste järgi ja meetmed tagamaks, et edastatava statistika kvaliteet vastab kvaliteedikriteeriumidele. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (8) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 638/2004 rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ta saaks kehtestada teabe kogumise korra, eelkõige kasutatavad koodid, tehnilised sätted kaubavahetuse aastastatistika koostamiseks ettevõtete tunnuste järgi ja meetmed tagamaks, et
  tasuta
  edastatava statistika kvaliteet vastab kvaliteedikriteeriumidele. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 638/2004 rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ta saaks kehtestada teabe kogumise korra, eelkõige kasutatavad koodid, tehnilised sätted kaubavahetuse aastastatistika koostamiseks ettevõtete tunnuste järgi ja meetmed tagamaks, et
  tasuta
  edastatava statistika kvaliteet vastab kvaliteedikriteeriumidele. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Euroopa statistikasüsteemi komitee uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on luua püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada koordineerimist ja tõhustada partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  11. märtsi 2009. aasta
  määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (9) asutatud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ja ta peaks abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Euroopa statistikasüsteemi komitee uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on luua püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada koordineerimist ja tõhustada partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  11. märtsi 2009. aasta
  määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (9) asutatud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ja ta peaks abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel.

| (10) | Euroopa statistikasüsteemi komitee uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on luua püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada koordineerimist ja tõhustada partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (9) asutatud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ja ta peaks abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel.
  Kvaliteetse statistika tegemiseks liidus on väga oluline liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni (Eurostat) vahelise töö koordineerimise parandamine. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa statistikasüsteemi komitee uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on luua püramiidikujuline ja selge struktuur, et parandada koordineerimist ja tõhustada partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (9) asutatud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ja ta peaks abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel.
  Kvaliteetse statistika tegemiseks liidus on väga oluline liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni (Eurostat) vahelise töö koordineerimise parandamine.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Määrust (EÜ) nr 638/2004 tuleks muuta ja asendada viide Intrastati komiteele viitega Euroopa statistikasüsteemi komiteele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Määrust (EÜ) nr 638/2004 tuleks muuta ja asendada viide Intrastati komiteele viitega Euroopa statistikasüsteemi komiteele.

| (11) | Määrust (EÜ) nr 638/2004 tuleks muuta ja asendada viide Intrastati komiteele viitega Euroopa statistikasüsteemi komiteele.
  Euroopa statistikasüsteemi komiteel peaks olema samasugune koosseis kui Intrastati komiteel, s.t igast liikmesriigist on üks liige. |
| --- | --- |

(11)

Määrust (EÜ) nr 638/2004 tuleks muuta ja asendada viide Intrastati komiteele viitega Euroopa statistikasüsteemi komiteele.
  Euroopa statistikasüsteemi komiteel peaks olema samasugune koosseis kui Intrastati komiteel, s.t igast liikmesriigist on üks liige.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Tollivormistuse lihtsustamise tulemusena ei ole tollil enam statistilist teavet tollimenetluse all olevate kaupade kohta. Andmete tagamiseks tuleks kõnealuste kaupade liikumine kaasata Intrastati süsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Tollivormistuse lihtsustamise tulemusena ei ole tollil enam statistilist teavet tollimenetluse all olevate kaupade kohta. Andmete tagamiseks tuleks kõnealuste kaupade liikumine kaasata Intrastati süsteemi.

| (12) | Tollivormistuse lihtsustamise tulemusena ei ole tollil enam statistilist teavet tollimenetluse all olevate kaupade kohta. Andmete tagamiseks tuleks kõnealuste kaupade liikumine kaasata Intrastati süsteemi
  , piirates samas kõiki täiendavaid kulusid nii palju kui võimalik
  .
  Teabe puhul tuleks järgida ühesuunalise voo süsteemi põhimõtet, ehk kui on võimalik tagada andmete kvaliteeti, peaksid andmeid koguma ainult eksportivad äriühingud. |
| --- | --- |

(12)

Tollivormistuse lihtsustamise tulemusena ei ole tollil enam statistilist teavet tollimenetluse all olevate kaupade kohta. Andmete tagamiseks tuleks kõnealuste kaupade liikumine kaasata Intrastati süsteemi
  , piirates samas kõiki täiendavaid kulusid nii palju kui võimalik
  .
  Teabe puhul tuleks järgida ühesuunalise voo süsteemi põhimõtet, ehk kui on võimalik tagada andmete kvaliteeti, peaksid andmeid koguma ainult eksportivad äriühingud.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Liikmesriikidel tuleks lubada vahetada konfidentsiaalseid andmeid liidusisese kaubavahetuse statistika kohta, et parandada statistika arendamise tulemuslikkust, koostamist ja levitamist või kõnealuse statistika kvaliteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Liikmesriikidel tuleks lubada vahetada konfidentsiaalseid andmeid liidusisese kaubavahetuse statistika kohta, et parandada statistika arendamise tulemuslikkust, koostamist ja levitamist või kõnealuse statistika kvaliteeti.

| (13) | Liikmesriikidel tuleks lubada vahetada konfidentsiaalseid andmeid liidusisese kaubavahetuse statistika kohta
  ning see peaks vajadusel olema tasuta
  , et parandada statistika arendamise tulemuslikkust, koostamist ja levitamist või kõnealuse statistika kvaliteeti.
  Andmete vahetamine peaks olema vabatahtlik ning seda peaks olema võimalik teha määruse jõustumisele järgneval üleminekuperioodil. Konfidentsiaalsete andmete vahetamist tuleks rakendada siiski ettevaatlikult ning ettevõtete halduskoormus ei tohiks seetõttu suureneda. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikidel tuleks lubada vahetada konfidentsiaalseid andmeid liidusisese kaubavahetuse statistika kohta
  ning see peaks vajadusel olema tasuta
  , et parandada statistika arendamise tulemuslikkust, koostamist ja levitamist või kõnealuse statistika kvaliteeti.
  Andmete vahetamine peaks olema vabatahtlik ning seda peaks olema võimalik teha määruse jõustumisele järgneval üleminekuperioodil. Konfidentsiaalsete andmete vahetamist tuleks rakendada siiski ettevaatlikult ning ettevõtete halduskoormus ei tohiks seetõttu suureneda.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Statistilise väärtuse mõistet tuleks selgemaks muuta ja viia see kooskõlla kõnealuse andmeelemendi mõistega liiduvälise kaubavahetuse statistikas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Statistilise väärtuse mõistet tuleks selgemaks muuta ja viia see kooskõlla kõnealuse andmeelemendi mõistega liiduvälise kaubavahetuse statistikas.

| (14) | Statistilise väärtuse mõistet tuleb selgemaks muuta ja viia see kooskõlla kõnealuse andmeelemendi mõistega liiduvälise kaubavahetuse statistikas
  , et ELi-sisene ja -väline kaubandusstatistika oleks paremini võrreldav
  .
  Ühtsed määratlused on olulised piiriülese kaubanduse nõuetekohase ja sujuva toimimise seisukohast ning eri riikide ametiasutustele on need eriti vajalikud ettevõtete piiriülesele tegevusele mõju avaldavate eeskirjade tõlgendamisel. |
| --- | --- |

(14)

Statistilise väärtuse mõistet tuleb selgemaks muuta ja viia see kooskõlla kõnealuse andmeelemendi mõistega liiduvälise kaubavahetuse statistikas
  , et ELi-sisene ja -väline kaubandusstatistika oleks paremini võrreldav
  .
  Ühtsed määratlused on olulised piiriülese kaubanduse nõuetekohase ja sujuva toimimise seisukohast ning eri riikide ametiasutustele on need eriti vajalikud ettevõtete piiriülesele tegevusele mõju avaldavate eeskirjade tõlgendamisel.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt on vajalik ja asjakohane kehtestada eeskirjad teabe edastamise kohta tolliasutuste poolt, liikmesriikidevahelise konfidentsiaalsete andmete vahetamise kohta ja statistilise väärtuse määratlemise kohta liidusisese kaubavahetuse statistika valdkonnas. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt on vajalik ja asjakohane kehtestada eeskirjad teabe edastamise kohta tolliasutuste poolt, liikmesriikidevahelise konfidentsiaalsete andmete vahetamise kohta ja statistilise väärtuse määratlemise kohta liidusisese kaubavahetuse statistika valdkonnas. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (15) | Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt on vajalik ja asjakohane kehtestada
  ühtlustatud
  eeskirjad teabe edastamise kohta tolliasutuste poolt, liikmesriikidevahelise konfidentsiaalsete andmete vahetamise kohta ja statistilise väärtuse määratlemise kohta liidusisese kaubavahetuse statistika valdkonnas. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(15)

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt on vajalik ja asjakohane kehtestada
  ühtlustatud
  eeskirjad teabe edastamise kohta tolliasutuste poolt, liikmesriikidevahelise konfidentsiaalsete andmete vahetamise kohta ja statistilise väärtuse määratlemise kohta liidusisese kaubavahetuse statistika valdkonnas. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Andmete edastamine liikmesriikide ametiasutuste poolt peaks olema liikmesriikidele ja liidu institutsioonidele või ametitele tasuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Andmete edastamine liikmesriikide ametiasutuste poolt peaks olema liikmesriikidele ja liidu institutsioonidele või ametitele tasuta.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Võttes arvesse liikmesriikide majanduslikku olukorda ning kooskõlastusmeetmete tugevdamist liidu tasandil, tuleks arendada välja terviklik lähenemisviis ning üha usaldusväärsemad statistilised näitajad, et rakendada tõhusamalt poliitikapõhimõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Võttes arvesse liikmesriikide majanduslikku olukorda ning kooskõlastusmeetmete tugevdamist liidu tasandil, tuleks arendada välja terviklik lähenemisviis ning üha usaldusväärsemad statistilised näitajad, et rakendada tõhusamalt poliitikapõhimõtteid.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17b) | Arvestades Euroopa Liidu kodanike ja liikmesriikide andmete kaitsmisega seotud hiljuti avastatud rikkumisi, tuleks tugevdada tundlike statistiliste andmete, sealhulgas majandusandmete edastusviiside turvalisust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17b)

Arvestades Euroopa Liidu kodanike ja liikmesriikide andmete kaitsmisega seotud hiljuti avastatud rikkumisi, tuleks tugevdada tundlike statistiliste andmete, sealhulgas majandusandmete edastusviiside turvalisust.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Statistilisi andmeid selliste kaupade lähetamise ja saabumise kohta, mille puhul koostatakse tolli- või fiskaalotstarbeline ühtne haldusdokument, edastab toll otse
  siseriiklikele
  asutustele
  vähemalt
  kord kuus. | 2.   Statistilisi andmeid selliste kaupade lähetamise ja saabumise kohta, mille puhul koostatakse tolli- või fiskaalotstarbeline ühtne haldusdokument, edastab toll otse
  liikmesriikide
  asutustele kord kuus.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Statistilisi andmeid selliste kaupade lähetamise ja saabumise kohta, mille puhul koostatakse tolli- või fiskaalotstarbeline ühtne haldusdokument, edastab toll otse
  siseriiklikele
  asutustele
  vähemalt
  kord kuus.

2.   Statistilisi andmeid selliste kaupade lähetamise ja saabumise kohta, mille puhul koostatakse tolli- või fiskaalotstarbeline ühtne haldusdokument, edastab toll otse
  liikmesriikide
  asutustele kord kuus.”

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 9 a – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (*1) artikli 3 lõikes 7 määratletud konfidentsiaalseid andmeid lubatakse vahetada vaid statistilisel eesmärgil iga liikmesriigi asjaomaste statistikaametite vahel, kui andmete vahetamine aitab kaasa liikmesriikidevahelist kaubavahetust käsitleva Euroopa statistika tõhusale arendamisele, kogumisele ja levitamisele või parandab selle kvaliteeti. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (*2) artikli 3 lõikes 7 määratletud konfidentsiaalseid andmeid lubatakse
  tasuta
  vahetada vaid statistilisel eesmärgil iga liikmesriigi asjaomaste statistikaametite vahel, kui
  tõestatakse, et
  andmete vahetamine aitab kaasa liikmesriikidevahelist kaubavahetust käsitleva Euroopa statistika tõhusale arendamisele, kogumisele ja levitamisele või parandab
  märkimisväärselt
  selle kvaliteeti.
  Kogu täiendav halduskoormus ja kulutused, mis võivad liikmesriigile tekkida, hoitakse minimaalsena. Konfidentsiaalse teabe vahetus on vabatahtlik kuni ...

   (*3)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (*1) artikli 3 lõikes 7 määratletud konfidentsiaalseid andmeid lubatakse vahetada vaid statistilisel eesmärgil iga liikmesriigi asjaomaste statistikaametite vahel, kui andmete vahetamine aitab kaasa liikmesriikidevahelist kaubavahetust käsitleva Euroopa statistika tõhusale arendamisele, kogumisele ja levitamisele või parandab selle kvaliteeti.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (*2) artikli 3 lõikes 7 määratletud konfidentsiaalseid andmeid lubatakse
  tasuta
  vahetada vaid statistilisel eesmärgil iga liikmesriigi asjaomaste statistikaametite vahel, kui
  tõestatakse, et
  andmete vahetamine aitab kaasa liikmesriikidevahelist kaubavahetust käsitleva Euroopa statistika tõhusale arendamisele, kogumisele ja levitamisele või parandab
  märkimisväärselt
  selle kvaliteeti.
  Kogu täiendav halduskoormus ja kulutused, mis võivad liikmesriigile tekkida, hoitakse minimaalsena. Konfidentsiaalse teabe vahetus on vabatahtlik kuni ...

   (*3)

  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 9 a – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriikide ametiasutused käsitlevad saadud konfidentsiaalseid andmeid konfidentsiaalselt ja kasutavad neid üksnes statistilisel eesmärgil. | Liikmesriikide ametiasutused käsitlevad saadud konfidentsiaalseid andmeid konfidentsiaalselt ja kasutavad neid üksnes statistilisel eesmärgil.
  Liikmesriikide ametiasutused ei edasta neid andmeid ühelegi muule rahvusvahelisele organisatsioonile kui ainult käesolevas määruses sätestatud organisatsioonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriikide ametiasutused käsitlevad saadud konfidentsiaalseid andmeid konfidentsiaalselt ja kasutavad neid üksnes statistilisel eesmärgil.

Liikmesriikide ametiasutused käsitlevad saadud konfidentsiaalseid andmeid konfidentsiaalselt ja kasutavad neid üksnes statistilisel eesmärgil.
  Liikmesriikide ametiasutused ei edasta neid andmeid ühelegi muule rahvusvahelisele organisatsioonile kui ainult käesolevas määruses sätestatud organisatsioonile.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 10 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid. Komisjonil antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks need tingimused. | 5.   Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid
  eeldusel, et lihtsustamisega ei kahjustata statistika kvaliteeti
  . Komisjonil antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks need tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid. Komisjonil antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks need tingimused.

5.   Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid
  eeldusel, et lihtsustamisega ei kahjustata statistika kvaliteeti
  . Komisjonil antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks need tingimused.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 6 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 11

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Artikkel 11 asendatakse järgmisega: |
| Artikkel 11 | „Artikkel 11 |
| Statistiliste andmete konfidentsiaalsus | Statistiliste andmete konfidentsiaalsus |
| Liikmesriikide ametiasutused otsustavad, kas statistilisi tulemusi, mis võimaldavad andmeesitaja(te) identifitseerimist, võib levitada või tuleb neid muuta nii, et nende levitamine ei ohustaks statistiliste andmete konfidentsiaalsust, üksnes juhul, kui andmeesitaja(d) seda nõuab/nõuavad. | Liikmesriikide ametiasutused otsustavad, kas statistilisi tulemusi, mis võimaldavad andmeesitaja(te) identifitseerimist, võib levitada või tuleb neid muuta nii, et nende levitamine ei ohustaks statistiliste andmete konfidentsiaalsust, üksnes juhul, kui andmeesitaja(d) seda nõuab/nõuavad.
  Liikmesriikide ametiasutused tagavad, et statistiline kasu ületab selgelt kahjulikud mõjud andmeesitaja(te)le.“ |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

(6a)
     
  Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

Artikkel 11

„Artikkel 11

Statistiliste andmete konfidentsiaalsus

Statistiliste andmete konfidentsiaalsus

Liikmesriikide ametiasutused otsustavad, kas statistilisi tulemusi, mis võimaldavad andmeesitaja(te) identifitseerimist, võib levitada või tuleb neid muuta nii, et nende levitamine ei ohustaks statistiliste andmete konfidentsiaalsust, üksnes juhul, kui andmeesitaja(d) seda nõuab/nõuavad.

Liikmesriikide ametiasutused otsustavad, kas statistilisi tulemusi, mis võimaldavad andmeesitaja(te) identifitseerimist, võib levitada või tuleb neid muuta nii, et nende levitamine ei ohustaks statistiliste andmete konfidentsiaalsust, üksnes juhul, kui andmeesitaja(d) seda nõuab/nõuavad.
  Liikmesriikide ametiasutused tagavad, et statistiline kasu ületab selgelt kahjulikud mõjud andmeesitaja(te)le.“

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 7 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 12 – lõige 4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võtab rakendusaktidega vastu kõnealuse statistika koostamise tehnilised sätted. | Komisjon võtab rakendusaktidega vastu kõnealuse statistika
  majanduslikult kõige soodsama
  koostamise tehnilised sätted. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu kõnealuse statistika koostamise tehnilised sätted.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu kõnealuse statistika
  majanduslikult kõige soodsama
  koostamise tehnilised sätted.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 8

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 13 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed, mis on vajalikud kvaliteedikriteeriumitekohaselt edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks. | (4)   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed, mis on vajalikud kvaliteedikriteeriumite kohaselt edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks
  , vältides ülemääraseid kulusid liikmesriikide ametiasutuste jaoks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed, mis on vajalikud kvaliteedikriteeriumitekohaselt edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks.

(4)   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu meetmed, mis on vajalikud kvaliteedikriteeriumite kohaselt edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks
  , vältides ülemääraseid kulusid liikmesriikide ametiasutuste jaoks
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 13 a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei
  panda
  liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. | (2)   Artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei
  kaasne
  liikmesriikidele ega andmeesitajatele
  suurt lisakulu ega
  märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
  Võimaluse korral püüab komisjon vähendada kulusid ja halduskoormust. Lisaks põhjendab komisjon nõuetekohaselt kavandatud delegeeritud õigusaktides sätestatud meetmeid ning esitab liikmesriikide esitatud andmete alusel teabe asjassepuutuva koormuse ja tootmiskulude kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõikele 3. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei
  panda
  liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.

(2)   Artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei
  kaasne
  liikmesriikidele ega andmeesitajatele
  suurt lisakulu ega
  märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
  Võimaluse korral püüab komisjon vähendada kulusid ja halduskoormust. Lisaks põhjendab komisjon nõuetekohaselt kavandatud delegeeritud õigusaktides sätestatud meetmeid ning esitab liikmesriikide esitatud andmete alusel teabe asjassepuutuva koormuse ja tootmiskulude kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõikele 3.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 13 a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates [(Väljaannete talitus: palun lisage käesoleva määruse jõustumise kuupäev)]. | 3.   Artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile
  5 aastaks alates [
  Väljaannete talitus: palun lisage käesoleva määruse jõustumise kuupäev
  ]. Komisjon koostab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates [(Väljaannete talitus: palun lisage käesoleva määruse jõustumise kuupäev)].

3.   Artikli 3 lõikes 4, artikli 6 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 12 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile
  5 aastaks alates [
  Väljaannete talitus: palun lisage käesoleva määruse jõustumise kuupäev
  ]. Komisjon koostab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 638/2004

Artikkel 13 a – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Artikli 3 lõike 4, artikli 6 lõike 2, artikli 10 lõigete 3, 4 ja 5 ning artikli 12 lõike 1 punkti a ja lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kahe
  kuu jooksul pärast seda, kui õigusakt on Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehtud, esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel
  kahe
  kuu võrra. | 6.   Artikli 3 lõike 4, artikli 6 lõike 2, artikli 10 lõigete 3, 4 ja 5 ning artikli 12 lõike 1 punkti a ja lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme
  kuu jooksul pärast seda, kui õigusakt on Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehtud, esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel
  kolme
  kuu võrra.”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Artikli 3 lõike 4, artikli 6 lõike 2, artikli 10 lõigete 3, 4 ja 5 ning artikli 12 lõike 1 punkti a ja lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kahe
  kuu jooksul pärast seda, kui õigusakt on Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehtud, esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel
  kahe
  kuu võrra.

6.   Artikli 3 lõike 4, artikli 6 lõike 2, artikli 10 lõigete 3, 4 ja 5 ning artikli 12 lõike 1 punkti a ja lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
  kolme
  kuu jooksul pärast seda, kui õigusakt on Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehtud, esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel
  kolme
  kuu võrra.”.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0457/2013).

(9)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (

  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

(*1)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

(*2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (

  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

(*3)  
  Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

---

Neljapäev, 16. jaanuar 2014

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/244

---

P7_TA(2014)0033

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametissenimetamine (Sabine Lautenschläger)

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (N7-0002/2014 – C7-0010/2014 – 2014/0801(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 482/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. jaanuari 2014. aasta soovitust (N7-0002/2014) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. jaanuari 2014. aasta soovitust (N7-0002/2014) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0010/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0010/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 109, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 109,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0023/2014),

| A. | arvestades, et 8. jaanuari 2014. aasta kirjas, mis saadi kätte 9. jaanuaril 2014, konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Sabine Lautenschlägeri Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise asjus ametiajaga kaheksaks aastaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 8. jaanuari 2014. aasta kirjas, mis saadi kätte 9. jaanuaril 2014, konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Sabine Lautenschlägeri Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise asjus ametiajaga kaheksaks aastaks;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon hindas kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud tingimusi ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud Euroopa Keskpanga rahapoliitika valdkonnas täieliku sõltumatuse nõuet; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon hindas kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud tingimusi ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud Euroopa Keskpanga rahapoliitika valdkonnas täieliku sõltumatuse nõuet; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et seejärel korraldas komisjon 13. jaanuaril 2014. aastal kandidaadi kuulamise, millel kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seejärel korraldas komisjon 13. jaanuaril 2014. aastal kandidaadi kuulamise, millel kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | toetab nõukogu soovitust nimetada Sabine Lautenschläger Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu soovitust nimetada Sabine Lautenschläger Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

---

| 23.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 482/245 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 482/245

---

P7_TA(2014)0034

Loa andmine Prantsusmaale Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra kohaldamiseks *

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ning muudetakse otsust 2007/659/EÜ (COM(2013)0839 – C7-0488/2013 – 2013/0413(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2016/C 482/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0839), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2013)0839),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0488/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0488/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0013/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0013/2014),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---