# Az Európai Unió C 46/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 46 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. február 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 46

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. február 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2017/C 46/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2017/C 46/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2017/C 46/02 | C-492/14. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2016. szeptember 29-i ítélete (a Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg te Brusse [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Essent Belgium NV kontra Vlaamse Gewest, Inter-Energa és társai (Előzetes döntéshozatal — A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának az érintett régióban található hálózatokban történő díjmentes elosztását előíró regionális szabályozások — A zöld villamos energia származása szerinti különbségtétel — EK 28. és EK 30. cikk — Áruk szabad mozgása — 2001/77/EK irányelv — 3. és 4. cikk — A zöld villamosenergia-termelés támogatásának nemzeti mechanizmusai — 2003/54/EK irányelv — 3. és 20. cikk — 96/92/EK irányelv — 3. és 16. cikk — Belső villamosenergia-piac — Az elosztó hálózatokhoz megkülönböztetéstől mentes díjszabási feltételek melletti hozzáférés — Közszolgáltatási kötelezettségek — Az arányosság hiánya) | 2 |
| 2017/C 46/03 | C-171/15. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Connexxion Taxi Services BV kontra Staat der Nederlanden, Transvision BV, Rotterdamse Mobiliteit Centrale RMC BV, Zorgvervoercentrale Nederland BV (Előzetes döntéshozatal — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — 2004/18/EK irányelv — A 45. cikk (2) bekezdése — A részvételre jelentkező, illetve az ajánlattevő személyes helyzete — Fakultatív kizárási okok — Súlyos szakmai kötelességszegés — Az arányosság elvének alkalmazását illetően esetről esetre történő vizsgálatot előíró nemzeti szabályozás — Az ajánlatkérő szervek határozatai — 89/665/EGK irányelv — Bírósági felülvizsgálat) | 3 |
| 2017/C 46/04 | C-238/15. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Tribunal administratif [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Maria do Céu Bragança Linares Verruga, Jacinto Manuel Sousa Verruga, André Angelo Linares Verruga kontra Ministre de l’Enseignement supérieur et de la recherche (Előzetes döntéshozatal — Személyek szabad mozgása — Egyenlő bánásmód — Szociális kedvezmények — 492/2011/EU rendelet — A 7. cikk (2) bekezdése — Felsőfokú tanulmányokhoz nyújtott pénzügyi támogatás — Az érintett tagállam területén tartózkodási hellyel nem rendelkező hallgatók számára előírt azon feltétel, hogy olyan munkavállalók gyermekei legyenek, akik e tagállamban legalább öt éve megszakítás nélkül dolgoznak vagy végeznek szakmai tevékenységet — Közvetett hátrányos megkülönböztetés — Igazolás — A felsőfokú végzettségű, tartózkodási hellyel rendelkező személyek arányának növelésére irányuló célkitűzés — Megfelelő jelleg — Arányosság) | 4 |
| 2017/C 46/05 | C-256/15. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Vrhovno sodišče Republike Slovenije [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Drago Nemec kontra Republika Slovenija (Előzetes döntéshozatal — 2000/35/EK irányelv — A késedelmes fizetések elleni fellépés — A Bíróság hatásköre — A Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozása előtt kötött ügylet — Hatály — A kereskedelmi ügylet fogalma — A vállalkozás fogalma — A késedelmi kamatok maximális összege) | 4 |
| 2017/C 46/06 | C-378/15. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Commissione tributaria regionale di Roma [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Mercedes Benz Italia SpA kontra Agenzia delle Entrate Direzione Provinciale Roma 3 (Előzetes döntéshozatal — Adózás — Hozzáadottérték-adó — 77/388/EK irányelv — A 17. cikk (5) bekezdése harmadik albekezdésének d) pontja — Hatály — Az adóalany által felhasznált termékek és szolgáltatások összességét terhelő hozzáadottérték-adóra vonatkozó levonási hányad alkalmazása — Kiegészítő ügyletek — Az árbevétel támpontként való használata) | 5 |
| 2017/C 46/07 | C-401/15–C-403/15. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Cour administratif [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Noémie Depesme, Saïd Kerrou (C-401/15), Adrien Kauffmann (C-402/15), Maxime Lefort (C-403/15) kontra Ministre de l’Enseignement supérieur et de la recherche (Előzetes döntéshozatal — Személyek szabad mozgása — A munkavállalók jogai — Egyenlő bánásmód — Szociális kedvezmények — Felsőfokú tanulmányokhoz nyújtott pénzügyi támogatás — Rokonsági feltétel — A gyermek fogalma — A házastárs vagy a regisztrált élettárs gyermeke — E gyermek eltartásához való hozzájárulás) | 6 |
| 2017/C 46/08 | C-558/15. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Alberto José Vieira de Azevedo és társai kontra CED Portugal Unipessoal Lda, Instituto de Seguros de Portugal – Fundo de Garantia Automóvel (Előzetes döntéshozatal — Gépjármű-felelősségbiztosítás és e biztosítási kötelezettség ellenőrzése — 2000/26/EK irányelv — A 4. cikk (5) bekezdése — Biztosítóintézet — Kárrendezési megbízott — Elegendő képviseleti jogkör — A bíróságok elé idézés) | 7 |
| 2017/C 46/09 | C-577/15. P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2016. december 14-i ítélete – SV Capital OÜ kontra Európai Bankhatóság (EBH), Európai Bizottság (Fellebbezés — Az észt és a finn felügyeleti hatóságokra irányuló vizsgálat megindítása iránti kérelem — Az Európai Bankhatóság (EBH) határozata — Az európai felügyeleti hatóságok fellebbviteli tanácsának határozata — 1093/2010/EU rendelet — 17. és 60. cikk — Fellebbviteli tanács — Keresetindítási határidő — Menthető tévedés) | 7 |
| 2017/C 46/10 | C-644/15. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2016. december 15-i ítélete – Magyarország kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — 1234/2007/EK rendelet — A mezőgazdasági piacok közös szervezése — Gyümölcs- és zöldségágazat — 103e. cikk — A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás — 1580/2007/EK rendelet — 97. cikk — Magyarország által a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás Európai Unió általi visszatérítéséről szóló bizottsági határozat) | 8 |
| 2017/C 46/11 | C-667/15. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a hof van beroep te Antwerpen [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Loterie Nationale – Nationale Loterij NV van publiek recht kontra Paul Adriaensen, Werner De Kesel, The Right Frequency VZW (Előzetes döntéshozatal — 2005/29/EK irányelv — Vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai — Megtévesztő kereskedelmi gyakorlat — Piramiselvre épülő eladásösztönző rendszer — Az újonnan belépők által fizetett díjak és a már meglévő tagoknak kifizetett jutalom — Közvetett pénzügyi kapcsolat) | 8 |
| 2017/C 46/12 | C-700/15. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Vrhovno sodišče [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LEK farmacevtska družba d.d. kontra Republika Slovenija (Előzetes döntéshozatal — Kombinált Nómenklatúra — Az áruk besorolása — A 2106 vámtarifaszám alá tartozó étrend-kiegészítők — Hatóanyag mint alapvető összetevő — A Kombinált Nómenklatúra 30. árucsoportjába történő esetleges besorolás — Termékek gyógyszerként történő bemutatása és forgalmazása) | 9 |
| 2017/C 46/13 | C-412/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-5/15. sz., Ice Mountain Ibiza kontra EUIPO – Marbella Atlantic Ocean Club (ocean beach club ibiza) ügyben 2016. május 25-én hozott ítélete ellen az Ice Mountain Ibiza, S.L. által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés | 10 |
| 2017/C 46/14 | C-413/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-6/15. sz., Ice Mountain Ibiza kontra EUIPO – Marbella Atlantic Ocean Club (ocean ibiza) ügyben 2016. május 25-én hozott ítélete ellen az Ice Mountain Ibiza, S.L. által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés | 11 |
| 2017/C 46/15 | C-554/16. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2016. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EP Agrarhandel GmbH kontra Bundesminister für Land-, Forst-, Umwelt und Wasserwirtschaft | 12 |
| 2017/C 46/16 | C-562/16. sz. ügy: Az Amtsgericht Hannover (Németország) által 2016. november 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Peter Roßnagel, Alexandre Schröter kontra TUIfly GmbH | 13 |
| 2017/C 46/17 | C-585/16. sz. ügy: Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2016. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Serin Alheto kontra Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia za bezhantsite | 14 |
| 2017/C 46/18 | C-621/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-353/14. és T-17/15. sz., Olaszország kontra Bizottság egyesített ügyek ügyekben 2016. szeptember 15-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2016. november 25-én benyújtott fellebbezés | 16 |
| 2017/C 46/19 | C-633/16. sz. ügy: A Sø- og Handelsretten (Dánia) által 2016. december 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ernst & Young P/S kontra Konkurrencerådet | 17 |
| 2017/C 46/20 | C-636/16. sz. ügy: A Juzgado Contencioso-Administrativo de Pamplona (Spanyolország) által 2016. december 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Wilber López Pastuzano kontra Delegación del Gobierno Central en Navarra | 18 |
| | Törvényszék |
| 2017/C 46/21 | T-713/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 13-i ítélete – IPSO kontra EKB (EKB — Az EKB személyi állománya — Időszakos munkavállalók — Ugyanezen időszakos munkavállaló szerződése maximális időtartamának korlátozása — Megsemmisítés iránti kereset — Megtámadható aktus — Közvetlen és személyében való érintettség — Az eljáráshoz fűződő érdek — Keresetindítási határidő — Elfogadhatóság — A tájékoztatási kötelezettség és a felperes szakszervezettel való konzultációs kötelezettség megsértése — Szerződésen kívüli felelősség) | 19 |
| 2017/C 46/22 | T-833/16. sz. ügy: 2016. november 28-án benyújtott kereset – Karp kontra Parlament | 19 |
| 2017/C 46/23 | T-858/16. sz. ügy: 2016. december 6-án benyújtott kereset – Dow Corning és Dow Corning Europe kontra Bizottság | 20 |
| 2017/C 46/24 | T-867/16. sz. ügy: 2016. december 5-én benyújtott kereset – Nomacorc kontra Bizottság | 21 |
| 2017/C 46/25 | T-874/16. sz. ügy: 2016. december 9-én benyújtott kereset – RA kontra Számvevőszék | 22 |
| 2017/C 46/26 | T-875/16. sz. ügy: 2016. december 12-én benyújtott kereset – Falcon Technologies International kontra Bizottság | 23 |
| 2017/C 46/27 | T-881/16. sz. ügy: 2016. december 14-én benyújtott kereset – HJ kontra EMA | 24 |
| 2017/C 46/28 | T-882/16. sz. ügy: 2016. december 15-én benyújtott kereset – Sipral World kontra EUIPO – La Dolfina (DOLFINA) | 25 |
| 2017/C 46/29 | T-893/16. sz. ügy: 2016. december 19-én benyújtott kereset – Xiaomi kontra EUIPO – Apple (MI PAD) | 26 |
| 2017/C 46/30 | T-894/16. sz. ügy: 2016. december 19-én benyújtott kereset – Air France kontra Bizottság | 26 |
| 2017/C 46/31 | T-895/16. sz. ügy: 2016. december 13-án benyújtott kereset – Toontrack Music kontra EUIPO (SUPERIOR DRUMMER) | 27 |
| 2017/C 46/32 | T-908/16. sz. ügy: 2016. december 20-án benyújtott kereset – Starbucks (HK) kontra EUIPO – Now Wireless (nowwireless) | 28 |
| 2017/C 46/33 | T-916/16. sz. ügy: 2016. december 28-án benyújtott kereset – Winkler kontra Bizottság | 28 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2017/C 46/02

C-492/14. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2016. szeptember 29-i ítélete (a Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg te Brusse [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Essent Belgium NV kontra Vlaamse Gewest, Inter-Energa és társai (Előzetes döntéshozatal — A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának az érintett régióban található hálózatokban történő díjmentes elosztását előíró regionális szabályozások — A zöld villamos energia származása szerinti különbségtétel — EK 28. és EK 30. cikk — Áruk szabad mozgása — 2001/77/EK irányelv — 3. és 4. cikk — A zöld villamosenergia-termelés támogatásának nemzeti mechanizmusai — 2003/54/EK irányelv — 3. és 20. cikk — 96/92/EK irányelv — 3. és 16. cikk — Belső villamosenergia-piac — Az elosztó hálózatokhoz megkülönböztetéstől mentes díjszabási feltételek melletti hozzáférés — Közszolgáltatási kötelezettségek — Az arányosság hiánya)

2

2017/C 46/03

C-171/15. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Connexxion Taxi Services BV kontra Staat der Nederlanden, Transvision BV, Rotterdamse Mobiliteit Centrale RMC BV, Zorgvervoercentrale Nederland BV (Előzetes döntéshozatal — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — 2004/18/EK irányelv — A 45. cikk (2) bekezdése — A részvételre jelentkező, illetve az ajánlattevő személyes helyzete — Fakultatív kizárási okok — Súlyos szakmai kötelességszegés — Az arányosság elvének alkalmazását illetően esetről esetre történő vizsgálatot előíró nemzeti szabályozás — Az ajánlatkérő szervek határozatai — 89/665/EGK irányelv — Bírósági felülvizsgálat)

3

2017/C 46/04

C-238/15. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Tribunal administratif [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Maria do Céu Bragança Linares Verruga, Jacinto Manuel Sousa Verruga, André Angelo Linares Verruga kontra Ministre de l’Enseignement supérieur et de la recherche (Előzetes döntéshozatal — Személyek szabad mozgása — Egyenlő bánásmód — Szociális kedvezmények — 492/2011/EU rendelet — A 7. cikk (2) bekezdése — Felsőfokú tanulmányokhoz nyújtott pénzügyi támogatás — Az érintett tagállam területén tartózkodási hellyel nem rendelkező hallgatók számára előírt azon feltétel, hogy olyan munkavállalók gyermekei legyenek, akik e tagállamban legalább öt éve megszakítás nélkül dolgoznak vagy végeznek szakmai tevékenységet — Közvetett hátrányos megkülönböztetés — Igazolás — A felsőfokú végzettségű, tartózkodási hellyel rendelkező személyek arányának növelésére irányuló célkitűzés — Megfelelő jelleg — Arányosság)

4

2017/C 46/05

C-256/15. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Vrhovno sodišče Republike Slovenije [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Drago Nemec kontra Republika Slovenija (Előzetes döntéshozatal — 2000/35/EK irányelv — A késedelmes fizetések elleni fellépés — A Bíróság hatásköre — A Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozása előtt kötött ügylet — Hatály — A kereskedelmi ügylet fogalma — A vállalkozás fogalma — A késedelmi kamatok maximális összege)

4

2017/C 46/06

C-378/15. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Commissione tributaria regionale di Roma [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Mercedes Benz Italia SpA kontra Agenzia delle Entrate Direzione Provinciale Roma 3 (Előzetes döntéshozatal — Adózás — Hozzáadottérték-adó — 77/388/EK irányelv — A 17. cikk (5) bekezdése harmadik albekezdésének d) pontja — Hatály — Az adóalany által felhasznált termékek és szolgáltatások összességét terhelő hozzáadottérték-adóra vonatkozó levonási hányad alkalmazása — Kiegészítő ügyletek — Az árbevétel támpontként való használata)

5

2017/C 46/07

C-401/15–C-403/15. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Cour administratif [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Noémie Depesme, Saïd Kerrou (C-401/15), Adrien Kauffmann (C-402/15), Maxime Lefort (C-403/15) kontra Ministre de l’Enseignement supérieur et de la recherche (Előzetes döntéshozatal — Személyek szabad mozgása — A munkavállalók jogai — Egyenlő bánásmód — Szociális kedvezmények — Felsőfokú tanulmányokhoz nyújtott pénzügyi támogatás — Rokonsági feltétel — A gyermek fogalma — A házastárs vagy a regisztrált élettárs gyermeke — E gyermek eltartásához való hozzájárulás)

6

2017/C 46/08

C-558/15. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Alberto José Vieira de Azevedo és társai kontra CED Portugal Unipessoal Lda, Instituto de Seguros de Portugal – Fundo de Garantia Automóvel (Előzetes döntéshozatal — Gépjármű-felelősségbiztosítás és e biztosítási kötelezettség ellenőrzése — 2000/26/EK irányelv — A 4. cikk (5) bekezdése — Biztosítóintézet — Kárrendezési megbízott — Elegendő képviseleti jogkör — A bíróságok elé idézés)

7

2017/C 46/09

C-577/15. P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2016. december 14-i ítélete – SV Capital OÜ kontra Európai Bankhatóság (EBH), Európai Bizottság (Fellebbezés — Az észt és a finn felügyeleti hatóságokra irányuló vizsgálat megindítása iránti kérelem — Az Európai Bankhatóság (EBH) határozata — Az európai felügyeleti hatóságok fellebbviteli tanácsának határozata — 1093/2010/EU rendelet — 17. és 60. cikk — Fellebbviteli tanács — Keresetindítási határidő — Menthető tévedés)

7

2017/C 46/10

C-644/15. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2016. december 15-i ítélete – Magyarország kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — 1234/2007/EK rendelet — A mezőgazdasági piacok közös szervezése — Gyümölcs- és zöldségágazat — 103e. cikk — A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás — 1580/2007/EK rendelet — 97. cikk — Magyarország által a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás Európai Unió általi visszatérítéséről szóló bizottsági határozat)

8

2017/C 46/11

C-667/15. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a hof van beroep te Antwerpen [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Loterie Nationale – Nationale Loterij NV van publiek recht kontra Paul Adriaensen, Werner De Kesel, The Right Frequency VZW (Előzetes döntéshozatal — 2005/29/EK irányelv — Vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai — Megtévesztő kereskedelmi gyakorlat — Piramiselvre épülő eladásösztönző rendszer — Az újonnan belépők által fizetett díjak és a már meglévő tagoknak kifizetett jutalom — Közvetett pénzügyi kapcsolat)

8

2017/C 46/12

C-700/15. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Vrhovno sodišče [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LEK farmacevtska družba d.d. kontra Republika Slovenija (Előzetes döntéshozatal — Kombinált Nómenklatúra — Az áruk besorolása — A 2106 vámtarifaszám alá tartozó étrend-kiegészítők — Hatóanyag mint alapvető összetevő — A Kombinált Nómenklatúra 30. árucsoportjába történő esetleges besorolás — Termékek gyógyszerként történő bemutatása és forgalmazása)

9

2017/C 46/13

C-412/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-5/15. sz., Ice Mountain Ibiza kontra EUIPO – Marbella Atlantic Ocean Club (ocean beach club ibiza) ügyben 2016. május 25-én hozott ítélete ellen az Ice Mountain Ibiza, S.L. által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés

10

2017/C 46/14

C-413/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-6/15. sz., Ice Mountain Ibiza kontra EUIPO – Marbella Atlantic Ocean Club (ocean ibiza) ügyben 2016. május 25-én hozott ítélete ellen az Ice Mountain Ibiza, S.L. által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés

11

2017/C 46/15

C-554/16. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2016. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EP Agrarhandel GmbH kontra Bundesminister für Land-, Forst-, Umwelt und Wasserwirtschaft

12

2017/C 46/16

C-562/16. sz. ügy: Az Amtsgericht Hannover (Németország) által 2016. november 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Peter Roßnagel, Alexandre Schröter kontra TUIfly GmbH

13

2017/C 46/17

C-585/16. sz. ügy: Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2016. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Serin Alheto kontra Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia za bezhantsite

14

2017/C 46/18

C-621/16. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-353/14. és T-17/15. sz., Olaszország kontra Bizottság egyesített ügyek ügyekben 2016. szeptember 15-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2016. november 25-én benyújtott fellebbezés

16

2017/C 46/19

C-633/16. sz. ügy: A Sø- og Handelsretten (Dánia) által 2016. december 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ernst & Young P/S kontra Konkurrencerådet

17

2017/C 46/20

C-636/16. sz. ügy: A Juzgado Contencioso-Administrativo de Pamplona (Spanyolország) által 2016. december 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Wilber López Pastuzano kontra Delegación del Gobierno Central en Navarra

18

Törvényszék

2017/C 46/21

T-713/14. sz. ügy: A Törvényszék 2016. december 13-i ítélete – IPSO kontra EKB (EKB — Az EKB személyi állománya — Időszakos munkavállalók — Ugyanezen időszakos munkavállaló szerződése maximális időtartamának korlátozása — Megsemmisítés iránti kereset — Megtámadható aktus — Közvetlen és személyében való érintettség — Az eljáráshoz fűződő érdek — Keresetindítási határidő — Elfogadhatóság — A tájékoztatási kötelezettség és a felperes szakszervezettel való konzultációs kötelezettség megsértése — Szerződésen kívüli felelősség)

19

2017/C 46/22

T-833/16. sz. ügy: 2016. november 28-án benyújtott kereset – Karp kontra Parlament

19

2017/C 46/23

T-858/16. sz. ügy: 2016. december 6-án benyújtott kereset – Dow Corning és Dow Corning Europe kontra Bizottság

20

2017/C 46/24

T-867/16. sz. ügy: 2016. december 5-én benyújtott kereset – Nomacorc kontra Bizottság

21

2017/C 46/25

T-874/16. sz. ügy: 2016. december 9-én benyújtott kereset – RA kontra Számvevőszék

22

2017/C 46/26

T-875/16. sz. ügy: 2016. december 12-én benyújtott kereset – Falcon Technologies International kontra Bizottság

23

2017/C 46/27

T-881/16. sz. ügy: 2016. december 14-én benyújtott kereset – HJ kontra EMA

24

2017/C 46/28

T-882/16. sz. ügy: 2016. december 15-én benyújtott kereset – Sipral World kontra EUIPO – La Dolfina (DOLFINA)

25

2017/C 46/29

T-893/16. sz. ügy: 2016. december 19-én benyújtott kereset – Xiaomi kontra EUIPO – Apple (MI PAD)

26

2017/C 46/30

T-894/16. sz. ügy: 2016. december 19-én benyújtott kereset – Air France kontra Bizottság

26

2017/C 46/31

T-895/16. sz. ügy: 2016. december 13-án benyújtott kereset – Toontrack Music kontra EUIPO (SUPERIOR DRUMMER)

27

2017/C 46/32

T-908/16. sz. ügy: 2016. december 20-án benyújtott kereset – Starbucks (HK) kontra EUIPO – Now Wireless (nowwireless)

28

2017/C 46/33

T-916/16. sz. ügy: 2016. december 28-án benyújtott kereset – Winkler kontra Bizottság

28

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2017/C 046/01)

Utolsó kiadvány

HL C 38., 2017.2.6.

Korábbi közzétételek

HL C 30., 2017.1.30.

HL C 22., 2017.1.23.

HL C 14., 2017.1.16.

HL C 6., 2017.1.9.

HL C 475., 2016.12.19.

HL C 462., 2016.12.12.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/2

---

A Bíróság (második tanács) 2016. szeptember 29-i ítélete (a Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg te Brusse [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Essent Belgium NV kontra Vlaamse Gewest, Inter-Energa és társai

(C-492/14. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának az érintett régióban található hálózatokban történő díjmentes elosztását előíró regionális szabályozások - A zöld villamos energia származása szerinti különbségtétel - EK 28. és EK 30. cikk - Áruk szabad mozgása - 2001/77/EK irányelv - 3. és 4. cikk - A zöld villamosenergia-termelés támogatásának nemzeti mechanizmusai - 2003/54/EK irányelv - 3. és 20. cikk - 96/92/EK irányelv - 3. és 16. cikk - Belső villamosenergia-piac - Az elosztó hálózatokhoz megkülönböztetéstől mentes díjszabási feltételek melletti hozzáférés - Közszolgáltatási kötelezettségek - Az arányosság hiánya))

(2017/C 046/02)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg te Brusse

Az alapeljárás felei

Felperes: Essent Belgium NV

Alperesek: Vlaamse Gewest, Inter-Energa, IVEG, Infrax West, Provinciale Brabantse Energiemaatschappij CVBA (PBE), Vlaamse Regulator van de Elektriciteits- en Gasmarkt (VREG)

Az eljárásban részt vesz: Intercommunale Maatschappij voor Energievoorziening Antwerpen (IMEA), Intercommunale Maatschappij voor Energievoorziening in West- en Oost-Vlaanderen (IMEWO), Intercommunale Vereniging voor Energielevering in Midden-Vlaanderen (Intergem), Intercommunale Vereniging voor de Energiedistributie in de Kempen en het Antwerpse (IVEKA), Iverlek, Gaselwest CVBA, Sibelgas CVBA

Rendelkező rész

Az EK 28. cikk és az EK 30. cikk, valamint a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (2) és (8) bekezdésének és 20. cikke (1) bekezdésének, a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének és 16. cikkének, illetve a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. és 4. cikkének együttesen értelmezett rendelkezéseit úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan szabályozás, mint amilyen a 2001. szeptember 28-i flamand kormányrendeletet módosító 2003. április 4-i flamand kormányrendelet (besluit van de Vlaamse regering tot wijziging van het besluit van de Vlaamse regering van 28 september 2001) és a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia termelésének támogatásáról szóló, 2004. március 5-i flamand kormányrendelet (besluit van de Vlaamse regering inzake de bevordering van elektriciteitsopwekking uit hernieuwbare energiebronnen), amelyek az érintett régióban található elosztó hálózatok tekintetében a zöld villamos energia ingyenes elosztására vonatkozó szabályozást írnak elő, és az e szabályozás előnyeiben való részesülést az előbbi kormányrendeletet illetően a zöld villamos energiát közvetlenül az említett elosztóhálózatokba befecskendező erőművekre korlátozzák, a második kormányrendeletet illetően pedig a zöld villamos energiát közvetlenül az abban a tagállamban elhelyezkedő elosztóhálózatokba befecskendező ilyen erőművekre, amelyhez az említett régió tartozik.

---

(1)  HL C 34., 2015.2.2.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/3

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Connexxion Taxi Services BV kontra Staat der Nederlanden, Transvision BV, Rotterdamse Mobiliteit Centrale RMC BV, Zorgvervoercentrale Nederland BV

(C-171/15. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések - 2004/18/EK irányelv - A 45. cikk (2) bekezdése - A részvételre jelentkező, illetve az ajánlattevő személyes helyzete - Fakultatív kizárási okok - Súlyos szakmai kötelességszegés - Az arányosság elvének alkalmazását illetően esetről esetre történő vizsgálatot előíró nemzeti szabályozás - Az ajánlatkérő szervek határozatai - 89/665/EGK irányelv - Bírósági felülvizsgálat))

(2017/C 046/03)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felperes: Connexxion Taxi Services BV

Alperesek: Staat der Nederlanden, Transvision BV, Rotterdamse Mobiliteit Centrale RMC BV, Zorgvervoercentrale Nederland BV

Rendelkező rész

| 1) | Az uniós joggal, különösen az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelv 45. cikkének (2) bekezdésével nem ellentétes, hogy az olyan nemzeti szabályozás, mint az alapeljárás tárgyát képező szabályozás, arra kötelezi az ajánlatkérő szervet, hogy az arányosság elvét alkalmazva vizsgálja meg, hogy valóban ki kell-e zárni a súlyos szakmai kötelességszegést elkövető részvételre jelentkezőt. |
| --- | --- |

1)

Az uniós joggal, különösen az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelv 45. cikkének (2) bekezdésével nem ellentétes, hogy az olyan nemzeti szabályozás, mint az alapeljárás tárgyát képező szabályozás, arra kötelezi az ajánlatkérő szervet, hogy az arányosság elvét alkalmazva vizsgálja meg, hogy valóban ki kell-e zárni a súlyos szakmai kötelességszegést elkövető részvételre jelentkezőt.

| 2) | A 2004/18 irányelv rendelkezéseit, különösen ezen irányelv 2. cikkét és VIIA. mellékletének 17. pontját az egyenlő bánásmód elvére, valamint az abból következő átláthatóság elvére figyelemmel úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes, ha valamely ajánlatkérő szerv úgy dönt, hogy a közbeszerzési szerződést egy súlyos szakmai kötelességszegést elkövető ajánlattevőnek ítéli oda, azzal az indokkal, hogy ezen ajánlattevőnek az odaítélési eljárásból való kizárása sértette volna az arányosság elvét, miközben e közbeszerzés ajánlati felhívásának feltételei szerint a súlyos szakmai kötelességszegést elkövető ajánlattevőt mindenképpen ki kellett volna zárni, tekintet nélkül arra, hogy e szankció arányos-e vagy sem. |
| --- | --- |

2)

A 2004/18 irányelv rendelkezéseit, különösen ezen irányelv 2. cikkét és VIIA. mellékletének 17. pontját az egyenlő bánásmód elvére, valamint az abból következő átláthatóság elvére figyelemmel úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes, ha valamely ajánlatkérő szerv úgy dönt, hogy a közbeszerzési szerződést egy súlyos szakmai kötelességszegést elkövető ajánlattevőnek ítéli oda, azzal az indokkal, hogy ezen ajánlattevőnek az odaítélési eljárásból való kizárása sértette volna az arányosság elvét, miközben e közbeszerzés ajánlati felhívásának feltételei szerint a súlyos szakmai kötelességszegést elkövető ajánlattevőt mindenképpen ki kellett volna zárni, tekintet nélkül arra, hogy e szankció arányos-e vagy sem.

---

(1)  HL C 213., 2015.6.29.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/4

---

A Bíróság (második tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Tribunal administratif [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Maria do Céu Bragança Linares Verruga, Jacinto Manuel Sousa Verruga, André Angelo Linares Verruga kontra Ministre de l’Enseignement supérieur et de la recherche

(C-238/15. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Személyek szabad mozgása - Egyenlő bánásmód - Szociális kedvezmények - 492/2011/EU rendelet - A 7. cikk (2) bekezdése - Felsőfokú tanulmányokhoz nyújtott pénzügyi támogatás - Az érintett tagállam területén tartózkodási hellyel nem rendelkező hallgatók számára előírt azon feltétel, hogy olyan munkavállalók gyermekei legyenek, akik e tagállamban legalább öt éve megszakítás nélkül dolgoznak vagy végeznek szakmai tevékenységet - Közvetett hátrányos megkülönböztetés - Igazolás - A felsőfokú végzettségű, tartózkodási hellyel rendelkező személyek arányának növelésére irányuló célkitűzés - Megfelelő jelleg - Arányosság))

(2017/C 046/04)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal administratif

Az alapeljárás felei

Felperesek: Maria do Céu Bragança Linares Verruga, Jacinto Manuel Sousa Verruga, André Angelo Linares Verruga

Alperes: Ministre de l’Enseignement supérieur et de la recherche

Rendelkező rész

A munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes valamely tagállamnak az alapügyben szóban forgóhoz hasonló szabályozása, amely az adott tagállamban tartózkodási hellyel nem rendelkező hallgatók esetében a felsőoktatási tanulmányokhoz nyújtott állami pénzügyi támogatásban való részesülést ahhoz a feltételhez köti, hogy az ilyen hallgatók legalább egyik szülője a pénzügyi támogatás kérelmezésének időpontjában minimum öt éve megszakítás nélkül végez munkát ebben a tagállamban, amely szabályozás azonban nem ír elő ilyen feltételt az említett tagállam területén tartózkodási hellyel rendelkező hallgatók esetében, annak érdekében, hogy ösztönözze a felsőfokú végzettségű, e tagállamban tartózkodási hellyel rendelkező személyek arányának növelését.

---

(1)  HL C 254., 2015.8.3.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/4

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Vrhovno sodišče Republike Slovenije [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Drago Nemec kontra Republika Slovenija

(C-256/15. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - 2000/35/EK irányelv - A késedelmes fizetések elleni fellépés - A Bíróság hatásköre - A Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozása előtt kötött ügylet - Hatály - A „kereskedelmi ügylet” fogalma - A „vállalkozás” fogalma - A késedelmi kamatok maximális összege))

(2017/C 046/05)

Az eljárás nyelve: szlovén

A kérdést előterjesztő bíróság

Vrhovno sodišče Republike Slovenije

Az alapeljárás felei

Felperes: Drago Nemec

Alperes: Republika Slovenija

Rendelkező rész

| 1) | A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2000. június 29-i 2000/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy a valamely tevékenység önálló kisiparosként történő gyakorlására jogosító engedéllyel rendelkező természetes személyt az e rendelkezés értelmében vett „vállalkozásnak” kell tekinteni, és az általa kötött ügylet ugyanezen rendelkezés értelmében vett „kereskedelmi ügyletnek” minősül, ha ez az ügylet – jóllehet nem tartozik az ezen engedélyben szereplő tevékenység körébe – strukturált és folyamatos, önálló gazdasági vagy szakmai tevékenység gyakorlása körébe illeszkedik, aminek vizsgálata, az ügy körülményeinek egészére való figyelemmel, a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

1)

A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2000. június 29-i 2000/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy a valamely tevékenység önálló kisiparosként történő gyakorlására jogosító engedéllyel rendelkező természetes személyt az e rendelkezés értelmében vett „vállalkozásnak” kell tekinteni, és az általa kötött ügylet ugyanezen rendelkezés értelmében vett „kereskedelmi ügyletnek” minősül, ha ez az ügylet – jóllehet nem tartozik az ezen engedélyben szereplő tevékenység körébe – strukturált és folyamatos, önálló gazdasági vagy szakmai tevékenység gyakorlása körébe illeszkedik, aminek vizsgálata, az ügy körülményeinek egészére való figyelemmel, a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

| 2) | A 2000/35 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint az Obligacijski zakonik (a kötelmi jogviszonyokról szóló törvénykönyv) 376. cikke, amely úgy rendelkezik, hogy a lejárt, de meg nem fizetett késedelmi kamatokon felül újabb késedelmi kamatok nem számíthatók fel, ha az előbbiek összege eléri a tőketartozás összegét. |
| --- | --- |

2)

A 2000/35 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint az Obligacijski zakonik (a kötelmi jogviszonyokról szóló törvénykönyv) 376. cikke, amely úgy rendelkezik, hogy a lejárt, de meg nem fizetett késedelmi kamatokon felül újabb késedelmi kamatok nem számíthatók fel, ha az előbbiek összege eléri a tőketartozás összegét.

---

(1)  HL C 302., 2015.9.14.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/5

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2016. december 14-i ítélete (a Commissione tributaria regionale di Roma [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Mercedes Benz Italia SpA kontra Agenzia delle Entrate Direzione Provinciale Roma 3

(C-378/15. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Adózás - Hozzáadottérték-adó - 77/388/EK irányelv - A 17. cikk (5) bekezdése harmadik albekezdésének d) pontja - Hatály - Az adóalany által felhasznált termékek és szolgáltatások összességét terhelő hozzáadottérték-adóra vonatkozó levonási hányad alkalmazása - Kiegészítő ügyletek - Az árbevétel támpontként való használata))

(2017/C 046/06)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Commissione tributaria regionale di Roma

Az alapeljárás felei

Felperes: Mercedes Benz Italia SpA

Alperes: Agenzia delle Entrate Direzione Provinciale Roma 3

Rendelkező rész

A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 17. cikke (5) bekezdése harmadik albekezdésének d) pontját és 19. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás és gyakorlat, mint amelyről az alapügyben szó van, amely az adóalanyt arra kötelezi,

| — | hogy az általa beszerzett, illetve igénybe vett valamennyi termékre és szolgáltatásra egy árbevételen alapuló levonási hányadot alkalmazzon, anélkül hogy olyan számítási módszert írna elő, amely az egyes beszerzett, illetve igénybe vett termékek és szolgáltatások jellegén és tényleges rendeltetésén alapul, és amely objektíven tükrözi a felmerült költségeknek az egyes – adóköteles és adómentes – tevékenységekre eső tényleges arányát, és |
| --- | --- |

—

hogy az általa beszerzett, illetve igénybe vett valamennyi termékre és szolgáltatásra egy árbevételen alapuló levonási hányadot alkalmazzon, anélkül hogy olyan számítási módszert írna elő, amely az egyes beszerzett, illetve igénybe vett termékek és szolgáltatások jellegén és tényleges rendeltetésén alapul, és amely objektíven tükrözi a felmerült költségeknek az egyes – adóköteles és adómentes – tevékenységekre eső tényleges arányát, és

| — | hogy az árbevételének összetételét vegye alapul a „kiegészítő jellegűnek” minősülő ügyletek meghatározása érdekében, feltéve hogy az e célból folytatott értékelés figyelembe veszi az ezen ügyletek és az adóalany adóköteles tevékenységei közötti kapcsolatot is, és adott esetben azt, hogy ezen ügyletek mennyiben igénylik hozzáadottértékadó-köteles termékek és szolgáltatások felhasználását. |
| --- | --- |

—

hogy az árbevételének összetételét vegye alapul a „kiegészítő jellegűnek” minősülő ügyletek meghatározása érdekében, feltéve hogy az e célból folytatott értékelés figyelembe veszi az ezen ügyletek és az adóalany adóköteles tevékenységei közötti kapcsolatot is, és adott esetben azt, hogy ezen ügyletek mennyiben igénylik hozzáadottértékadó-köteles termékek és szolgáltatások felhasználását.

---

(1)  HL C 337., 2015.10.12.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/6

---

A Bíróság (második tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Cour administratif [Luxemburg] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Noémie Depesme, Saïd Kerrou (C-401/15), Adrien Kauffmann (C-402/15), Maxime Lefort (C-403/15) kontra Ministre de l’Enseignement supérieur et de la recherche

(C-401/15–C-403/15. sz. egyesített ügyek) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Személyek szabad mozgása - A munkavállalók jogai - Egyenlő bánásmód - Szociális kedvezmények - Felsőfokú tanulmányokhoz nyújtott pénzügyi támogatás - Rokonsági feltétel - A „gyermek” fogalma - A házastárs vagy a regisztrált élettárs gyermeke - E gyermek eltartásához való hozzájárulás))

(2017/C 046/07)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour administrative

Az alapeljárás felei

Felperesek: Noémie Depesme, Saïd Kerrou (C-401/15), Adrien Kauffmann (C-402/15), Maxime Lefort (C-403/15)

Alperes: Ministre de l’Enseignement supérieur et de la recherche

Rendelkező rész

Az EUMSZ 45. cikket és a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a határ menti ingázó munkavállaló gyermeke, aki közvetve részesülhet az ez utóbbi rendelkezésben szereplő szociális kedvezményekben – mint amilyen például a tanulmányok finanszírozása valamely tagállam által az ezen államban tevékenységet végző, vagy ott korábban tevékenységet végző munkavállalók gyermekei részére – nem kizárólag azt a gyermeket jelenti, aki rokonsági kapcsolatban áll e munkavállalóval, hanem az említett munkavállaló házastársának, illetve regisztrált élettársának gyermekét is, ha e házastárs vagy élettárs hozzájárul e gyermek eltartásához. Ez utóbbi követelmény olyan ténybeli helyzetből ered, amelyet a hatóságoknak és adott esetben a nemzeti bíróságoknak kell vizsgálniuk, anélkül hogy meg kellene határozniuk e hozzájárulás okait, vagy számszerűsíteniük kellene annak pontos mértékét.

---

(1)  HL C 302., 2015.9.14.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/7

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Alberto José Vieira de Azevedo és társai kontra CED Portugal Unipessoal Lda, Instituto de Seguros de Portugal – Fundo de Garantia Automóvel

(C-558/15. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Gépjármű-felelősségbiztosítás és e biztosítási kötelezettség ellenőrzése - 2000/26/EK irányelv - A 4. cikk (5) bekezdése - Biztosítóintézet - Kárrendezési megbízott - Elegendő képviseleti jogkör - A bíróságok elé idézés))

(2017/C 046/08)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal da Relação do Porto

Az alapeljárás felei

Felperesek: Alberto José Vieira de Azevedo, Maria da Conceição Ferreira da Silva, Carlos Manuel Ferreira Alves, Rui Dinis Ferreira Alves, Vítor José Ferreira Alves

Alperesek: CED Portugal Unipessoal Lda, Instituto de Seguros de Portugal – Fundo de Garantia Automóvel

Az eljárásban részt vesz: Instituto de Seguros de Portugal – Fundo de Acidentes de Trabalho

Rendelkező rész

A 2005. május 11-i 2005/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről, valamint a Tanács 73/239/EGK és 88/357/EGK irányelveinek módosításáról szóló, 2000. május 16-i 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (negyedik gépjármű-biztosítási irányelv) 4. cikkét úgy kell értelmezni, mint amely nem kötelezi a tagállamokat annak előírására, hogy valamely biztosítóintézet helyett annak az e cikk értelmében a kárigények rendezésével megbízott képviselőjét lehessen azon nemzeti bíróság elé idézni, amelyhez a 2005/14 irányelvvel módosított 2000/26 irányelv 1. cikkének hatálya alá tartozó károsult fordult kártérítési keresettel.

---

(1)  HL C 16., 2016.1.18.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/7

---

A Bíróság (első tanács) 2016. december 14-i ítélete – SV Capital OÜ kontra Európai Bankhatóság (EBH), Európai Bizottság

(C-577/15. P. sz. ügy) (1)

((Fellebbezés - Az észt és a finn felügyeleti hatóságokra irányuló vizsgálat megindítása iránti kérelem - Az Európai Bankhatóság (EBH) határozata - Az európai felügyeleti hatóságok fellebbviteli tanácsának határozata - 1093/2010/EU rendelet - 17. és 60. cikk - Fellebbviteli tanács - Keresetindítási határidő - Menthető tévedés))

(2017/C 046/09)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: SV Capital OÜ (képviselő: M. Greinoman vandeadvokaat)

A többi fél az eljárásban: Európai Bankhatóság (EBH) (képviselők: J. Overett Somnier és M. Z. Giotaki, meghatalmazottak, segítőjük: F. Tuytschaever advocaat), Európai Bizottság (képviselők: W. Mölls és K.-P. Wojcik meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság az SV Capital OÜ-t kötelezi a saját költségei és az Európai Bankhatóság (EBH) részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az SV Capital OÜ-t kötelezi a saját költségei és az Európai Bankhatóság (EBH) részéről felmerült költségek viselésére.

| 3) | Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

Az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 16., 2016.1.18.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/8

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2016. december 15-i ítélete – Magyarország kontra Európai Bizottság

(C-644/15. P. sz. ügy) (1)

((Fellebbezés - 1234/2007/EK rendelet - A mezőgazdasági piacok közös szervezése - Gyümölcs- és zöldségágazat - 103e. cikk - A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás - 1580/2007/EK rendelet - 97. cikk - Magyarország által a termelői szervezeteknek nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás Európai Unió általi visszatérítéséről szóló bizottsági határozat))

(2017/C 046/10)

Az eljárás nyelve: magyar

Felek

Fellebbező: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z. és Sebestyén E. E. meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: A. Lewis és Béres B. meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság Magyarországot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság Magyarországot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 27., 2016.1.25.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/8

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a hof van beroep te Antwerpen [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Loterie Nationale – Nationale Loterij NV van publiek recht kontra Paul Adriaensen, Werner De Kesel, The Right Frequency VZW

(C-667/15. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - 2005/29/EK irányelv - Vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai - Megtévesztő kereskedelmi gyakorlat - Piramiselvre épülő eladásösztönző rendszer - Az újonnan belépők által fizetett díjak és a már meglévő tagoknak kifizetett jutalom - Közvetett pénzügyi kapcsolat))

(2017/C 046/11)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

hof van beroep te Antwerpen

Az alapeljárás felei

Felperes: Loterie Nationale – Nationale Loterij NV van publiek recht

Alperesek: Paul Adriaensen, Werner De Kesel, The Right Frequency VZW

Rendelkező rész

A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) I. mellékletének 14. pontját úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés alapján valamely kereskedelmi gyakorlat még abban az esetben is „piramiselvre épülő eladásösztönző rendszernek” minősíthető, ha csak közvetett kapcsolat áll fenn az ilyen rendszerbe újonnan belépők által fizetett pénzügyi hozzájárulás és a már meglévő tagoknak kifizetett jutalom között.

---

(1)  HL C 106., 2016.3.21.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/9

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2016. december 15-i ítélete (a Vrhovno sodišče [Szlovénia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LEK farmacevtska družba d.d. kontra Republika Slovenija

(C-700/15. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Kombinált Nómenklatúra - Az áruk besorolása - A 2106 vámtarifaszám alá tartozó étrend-kiegészítők - Hatóanyag mint alapvető összetevő - A Kombinált Nómenklatúra 30. árucsoportjába történő esetleges besorolás - Termékek gyógyszerként történő bemutatása és forgalmazása))

(2017/C 046/12)

Az eljárás nyelve: szlovén

A kérdést előterjesztő bíróság

Vrhovno sodišče

Az alapeljárás felei

Felperes: LEK farmacevtska družba d.d.

Alperes: Republika Slovenija

Rendelkező rész

| 1) | A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek a 2011. szeptember 27-i 1006/2011/EU bizottsági rendelettel módosított I. mellékletében foglalt Közös Vámtarifa Kombinált Nómenklatúrájának 3004 vámtarifaszámát úgy kell értelmezni, hogy nem kell automatikusan e vámtarifaszám alá sorolni azokat a termékeket, amelyek a 2011. június 8-i 2011/62/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében vett „gyógyszer” fogalmába tartoznak. |
| --- | --- |

1)

A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek a 2011. szeptember 27-i 1006/2011/EU bizottsági rendelettel módosított I. mellékletében foglalt Közös Vámtarifa Kombinált Nómenklatúrájának 3004 vámtarifaszámát úgy kell értelmezni, hogy nem kell automatikusan e vámtarifaszám alá sorolni azokat a termékeket, amelyek a 2011. június 8-i 2011/62/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében vett „gyógyszer” fogalmába tartoznak.

| 2) | A 2658/87 rendeletnek az 1006/2011 rendelettel módosított I. mellékletében foglalt Közös Vámtarifa Kombinált Nómenklatúráját úgy kell értelmezni, hogy e vámtarifaszám alá tartoznak az alapügyben szereplőkhöz hasonló olyan termékek, amelyek az egészségre általános pozitív hatást gyakorolnak, és amelyek alapvető összetevője egy olyan hatóanyag, amelyet az e nómenklatúra 2106 vámtarifaszáma alá sorolt étrend-kiegészítők tartalmaznak, jóllehet azokat gyártójuk gyógyszerként mutatja be, és azokat gyógyszerként forgalmazzák és értékesítik. |
| --- | --- |

2)

A 2658/87 rendeletnek az 1006/2011 rendelettel módosított I. mellékletében foglalt Közös Vámtarifa Kombinált Nómenklatúráját úgy kell értelmezni, hogy e vámtarifaszám alá tartoznak az alapügyben szereplőkhöz hasonló olyan termékek, amelyek az egészségre általános pozitív hatást gyakorolnak, és amelyek alapvető összetevője egy olyan hatóanyag, amelyet az e nómenklatúra 2106 vámtarifaszáma alá sorolt étrend-kiegészítők tartalmaznak, jóllehet azokat gyártójuk gyógyszerként mutatja be, és azokat gyógyszerként forgalmazzák és értékesítik.

---

(1)  HL C 111., 2016.3.29.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/10

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-5/15. sz., Ice Mountain Ibiza kontra EUIPO – Marbella Atlantic Ocean Club (ocean beach club ibiza) ügyben 2016. május 25-én hozott ítélete ellen az Ice Mountain Ibiza, S.L. által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés

(C-412/16. P. sz. ügy)

(2017/C 046/13)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Fellebbező: Ice Mountain Ibiza, S.L. (képviselők: J. L. Gracia Albero és F. Miazzetto ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | HELYEZZE teljes egészében HATÁLYON KÍVÜL az Európai Unió Törvényszékének a T-5/15. sz., Ice Mountain Ibiza, S.L. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben (EU:T:2016:311) 2016. május 25-én hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

HELYEZZE teljes egészében HATÁLYON KÍVÜL az Európai Unió Törvényszékének a T-5/15. sz., Ice Mountain Ibiza, S.L. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben (EU:T:2016:311) 2016. május 25-én hozott ítéletét;

| — | hozzon olyan ítéletet, amellyel teljes mértékben helyt adnak az ezen fél által a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett kereseti kérelmeknek; |
| --- | --- |

—

hozzon olyan ítéletet, amellyel teljes mértékben helyt adnak az ezen fél által a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett kereseti kérelmeknek;

| — | az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát kötelezze az ezen eljárásban felmerült költségek viselésére, beleértve az ezidáig az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárás, valamint az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárásban felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát kötelezze az ezen eljárásban felmerült költségek viselésére, beleértve az ezidáig az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárás, valamint az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárásban felmerült költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezés a 207/2009 rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves alkalmazásán, konkrétan az alábbi érveken és jogalapokon alapul.

| 1. | A megtámadott ítélet tévesen határozza meg az „OCEAN” elem megkülönböztető képességét

  Elferdíti az ügyiratokban található bizonyítási eszközöket és logikátlan módon érvel.
  Az előbbieken felül az ítélet nem alkalmazza a területre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, nevezetesen az Európai Unió Bíróságának a C-479/12. sz. ügyben (2) (amely túlságosan szigorúan értékeli a szolgáltatott bizonyítékokat a bizonyítandó tény bizonyításának nehézségeihez viszonyítva) és a C-24/05. P. sz. (3) ügyben (amely az érintett fogyasztóra tett benyomást másodlagosan tekinti) hozott ítéleteit. |
| --- | --- |

1.

A megtámadott ítélet tévesen határozza meg az „OCEAN” elem megkülönböztető képességét

Elferdíti az ügyiratokban található bizonyítási eszközöket és logikátlan módon érvel.

Az előbbieken felül az ítélet nem alkalmazza a területre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, nevezetesen az Európai Unió Bíróságának a C-479/12. sz. ügyben (2) (amely túlságosan szigorúan értékeli a szolgáltatott bizonyítékokat a bizonyítandó tény bizonyításának nehézségeihez viszonyítva) és a C-24/05. P. sz. (3) ügyben (amely az érintett fogyasztóra tett benyomást másodlagosan tekinti) hozott ítéleteit.

| 2. | A megtámadott ítélet tévesen értékeli a különböző elemek meghatározó (domináns) jellegét

  A tények elferdítése. Következetlenség az ítéletben alkalmazott érvekben, a szóelemek meghatározó (domináns) jellegének értékelését illetően.
  Az Európai Unió Bírósága C-251/95. (4) és C-342/97. (5) sz. ügyekben hozott ítéleteiben foglalt ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyása (az ítélet egy teljesen eltorzított profilú érintett fogyasztót vett figyelembe).
  Az Európai Unió Elsőfokú Bírósága T-134/06. sz. ügyben hozott ítéletében (6) foglalt ítélkezési gyakorlatának téves alkalmazása (a „meghatározó [domináns] elem” értelmezett fogalmának következetlen alkalmazása).
  Az Európai Unió Törvényszéke T-83/11. és T-84/11. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében (7) foglalt ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyása. Az ítélet figyelmen kívül hagyja az olyan esetekre vonatkozó, már meglévő ítélkezési gyakorlatot, amelyekben a meghatározott piac telített. |
| --- | --- |

2.

A megtámadott ítélet tévesen értékeli a különböző elemek meghatározó (domináns) jellegét

A tények elferdítése. Következetlenség az ítéletben alkalmazott érvekben, a szóelemek meghatározó (domináns) jellegének értékelését illetően.

Az Európai Unió Bírósága C-251/95. (4) és C-342/97. (5) sz. ügyekben hozott ítéleteiben foglalt ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyása (az ítélet egy teljesen eltorzított profilú érintett fogyasztót vett figyelembe).

Az Európai Unió Elsőfokú Bírósága T-134/06. sz. ügyben hozott ítéletében (6) foglalt ítélkezési gyakorlatának téves alkalmazása (a „meghatározó [domináns] elem” értelmezett fogalmának következetlen alkalmazása).

Az Európai Unió Törvényszéke T-83/11. és T-84/11. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében (7) foglalt ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyása. Az ítélet figyelmen kívül hagyja az olyan esetekre vonatkozó, már meglévő ítélkezési gyakorlatot, amelyekben a meghatározott piac telített.

| 3. | A megtámadott ítélet tévesen értékeli a védjegyek között fennálló hasonlóságot, azáltal, hogy az említett értékelés szempontjából releváns körülményeket figyelmen kívül hagy.

  Az Európai Unió Bírósága C-251/95. sz. ügyben hozott ítéletében foglalt – az Európai Unió Bírósága C-361/04. P. (8) és C-342/97. (9) sz. ügyekben hozott ítéleteivel összefüggő – ítélkezési gyakorlat figyelmen kívül hagyása. |
| --- | --- |

3.

A megtámadott ítélet tévesen értékeli a védjegyek között fennálló hasonlóságot, azáltal, hogy az említett értékelés szempontjából releváns körülményeket figyelmen kívül hagy.

Az Európai Unió Bírósága C-251/95. sz. ügyben hozott ítéletében foglalt – az Európai Unió Bírósága C-361/04. P. (8) és C-342/97. (9) sz. ügyekben hozott ítéleteivel összefüggő – ítélkezési gyakorlat figyelmen kívül hagyása.

| 4. | A megtámadott ítélet tévesen vonja le azt a következtetést, hogy fennáll az összetévesztés veszélye. |
| --- | --- |

4.

A megtámadott ítélet tévesen vonja le azt a következtetést, hogy fennáll az összetévesztés veszélye.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 78, 1. o.)

(2)  EU:C:2014:75

(3)  EU:C:2006:421

(4)  EU:C:1997:528

(5)  EU:C:1999:323

(6)  EU:T:2007:387

(7)  EU:C:2012:592

(8)  EU:C.2006:25

(9)  EU:C:1999:323

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/11

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-6/15. sz., Ice Mountain Ibiza kontra EUIPO – Marbella Atlantic Ocean Club (ocean ibiza) ügyben 2016. május 25-én hozott ítélete ellen az Ice Mountain Ibiza, S.L. által 2016. július 27-én benyújtott fellebbezés

(C-413/16. P. sz. ügy)

(2017/C 046/14)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Fellebbező: Ice Mountain Ibiza, S.L. (képviselők: J. L. Gracia Albero és F. Miazzetto ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | HELYEZZE teljes egészében HATÁLYON KÍVÜL az Európai Unió Törvényszékének a T-6/15. sz., Ice Mountain Ibiza, S.L. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben (EU:T:2016:310) 2016. május 25-én hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

HELYEZZE teljes egészében HATÁLYON KÍVÜL az Európai Unió Törvényszékének a T-6/15. sz., Ice Mountain Ibiza, S.L. kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben (EU:T:2016:310) 2016. május 25-én hozott ítéletét;

| — | hozzon olyan ítéletet, amellyel teljes mértékben helyt adnak az ezen fél által a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett kereseti kérelmeknek; |
| --- | --- |

—

hozzon olyan ítéletet, amellyel teljes mértékben helyt adnak az ezen fél által a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett kereseti kérelmeknek;

| — | az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát kötelezze az ezen eljárásban felmerült költségek viselésére, beleértve az ezidáig az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárás, valamint az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárásban felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalát kötelezze az ezen eljárásban felmerült költségek viselésére, beleértve az ezidáig az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárás, valamint az Európai Unió Törvényszéke előtti eljárásban felmerült költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezés a 207/2009 rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves alkalmazásán, konkrétan az alábbi érveken és jogalapokon alapul.

| 1. | A megtámadott ítélet tévesen határozza meg az „OCEAN” elem megkülönböztető képességét

  Elferdíti az ügyiratokban található bizonyítási eszközöket és logikátlan módon érvel.
  Az előbbieken felül az ítélet nem alkalmazza a területre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, nevezetesen az Európai Unió Bíróságának a C-479/12. sz. ügyben (2) (amely túlságosan szigorúan értékeli a szolgáltatott bizonyítékokat a bizonyítandó tény bizonyításának nehézségeihez viszonyítva) és a C-24/05. P. sz. (3) ügyben (amely az érintett fogyasztóra tett benyomást másodlagosan tekinti) hozott ítéleteit. |
| --- | --- |

1.

A megtámadott ítélet tévesen határozza meg az „OCEAN” elem megkülönböztető képességét

Elferdíti az ügyiratokban található bizonyítási eszközöket és logikátlan módon érvel.

Az előbbieken felül az ítélet nem alkalmazza a területre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot, nevezetesen az Európai Unió Bíróságának a C-479/12. sz. ügyben (2) (amely túlságosan szigorúan értékeli a szolgáltatott bizonyítékokat a bizonyítandó tény bizonyításának nehézségeihez viszonyítva) és a C-24/05. P. sz. (3) ügyben (amely az érintett fogyasztóra tett benyomást másodlagosan tekinti) hozott ítéleteit.

| 2. | A megtámadott ítélet tévesen értékeli a különböző elemek meghatározó (domináns) jellegét

  A tények elferdítése. Következetlenség az ítéletben alkalmazott érvekben, a szóelemek meghatározó (domináns) jellegének értékelését illetően.
  Az Európai Unió Bírósága C-251/95. (4) és C-342/97. (5) sz. ügyekben hozott ítéleteiben foglalt ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyása (az ítélet egy teljesen eltorzított profilú érintett fogyasztót vett figyelembe).
  Az Európai Unió Elsőfokú Bírósága T-134/06. sz. ügyben hozott ítéletében (6) foglalt ítélkezési gyakorlatának téves alkalmazása (a „meghatározó [domináns] elem” értelmezett fogalmának következetlen alkalmazása).
  Az Európai Unió Törvényszéke T-83/11. és T-84/11. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében (7) foglalt ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyása. Az ítélet figyelmen kívül hagyja az olyan esetekre vonatkozó, már meglévő ítélkezési gyakorlatot, amelyekben a meghatározott piac telített. |
| --- | --- |

2.

A megtámadott ítélet tévesen értékeli a különböző elemek meghatározó (domináns) jellegét

A tények elferdítése. Következetlenség az ítéletben alkalmazott érvekben, a szóelemek meghatározó (domináns) jellegének értékelését illetően.

Az Európai Unió Bírósága C-251/95. (4) és C-342/97. (5) sz. ügyekben hozott ítéleteiben foglalt ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyása (az ítélet egy teljesen eltorzított profilú érintett fogyasztót vett figyelembe).

Az Európai Unió Elsőfokú Bírósága T-134/06. sz. ügyben hozott ítéletében (6) foglalt ítélkezési gyakorlatának téves alkalmazása (a „meghatározó [domináns] elem” értelmezett fogalmának következetlen alkalmazása).

Az Európai Unió Törvényszéke T-83/11. és T-84/11. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében (7) foglalt ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyása. Az ítélet figyelmen kívül hagyja az olyan esetekre vonatkozó, már meglévő ítélkezési gyakorlatot, amelyekben a meghatározott piac telített.

| 3. | A megtámadott ítélet tévesen értékeli a védjegyek között fennálló hasonlóságot, azáltal, hogy az említett értékelés szempontjából releváns körülményeket figyelmen kívül hagy.

  Az Európai Unió Bírósága C-251/95. sz. ügyben hozott ítéletében foglalt – az Európai Unió Bírósága C-361/04. P. (8) és C-342/97. (9) sz. ügyekben hozott ítéleteivel összefüggő – ítélkezési gyakorlat figyelmen kívül hagyása. |
| --- | --- |

3.

A megtámadott ítélet tévesen értékeli a védjegyek között fennálló hasonlóságot, azáltal, hogy az említett értékelés szempontjából releváns körülményeket figyelmen kívül hagy.

Az Európai Unió Bírósága C-251/95. sz. ügyben hozott ítéletében foglalt – az Európai Unió Bírósága C-361/04. P. (8) és C-342/97. (9) sz. ügyekben hozott ítéleteivel összefüggő – ítélkezési gyakorlat figyelmen kívül hagyása.

| 4. | A megtámadott ítélet tévesen vonja le azt a következtetést, hogy fennáll az összetévesztés veszélye. |
| --- | --- |

4.

A megtámadott ítélet tévesen vonja le azt a következtetést, hogy fennáll az összetévesztés veszélye.

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 78, 1. o.)

(2)  EU:C:2014:75

(3)  EU:C:2006:421

(4)  EU:C:1997:528

(5)  EU:C:1999:323

(6)  EU:T:2007:387

(7)  EU:C:2012:592

(8)  EU:C.2006:25

(9)  EU:C:1999:323

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/12

---

A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2016. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EP Agrarhandel GmbH kontra Bundesminister für Land-, Forst-, Umwelt und Wasserwirtschaft

(C-554/16. sz. ügy)

(2017/C 046/15)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: EP Agrarhandel GmbH

Alperes: Bundesminister für Land-, Forst-, Umwelt und Wasserwirtschaft

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a szarvasmarhafélék hegyvidéki területen található nyári legelőre való áthelyezésére alkalmazandó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 20-i 2001/672/EK bizottsági határozat (1) (a továbbiakban: bizottsági határozat) 2. cikkének a 2010. május 25-i 2010/300/EU bizottsági határozat (2) által módosított (4) bekezdésével a Bundesminister für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft szarvasmarhák azonosításáról és nyilvántartásáról szóló rendelete (BGBl II, 201/2008. sz.) (2008-as szarvasmarha-azonosítási rendelet) 6. § -ának (6) bekezdéséhez hasonló olyan tagállami jogszabályi rendelkezés, amely minden, az említett rendelkezés alá eső határidő – ideértve ezáltal a nyári legelőre való áthelyezésről szóló értesítés határidejét is – betartása vonatkozásában a megfelelő értesítés beérkezésének időpontját tekinti irányadónak? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a szarvasmarhafélék hegyvidéki területen található nyári legelőre való áthelyezésére alkalmazandó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 20-i 2001/672/EK bizottsági határozat (1) (a továbbiakban: bizottsági határozat) 2. cikkének a 2010. május 25-i 2010/300/EU bizottsági határozat (2) által módosított (4) bekezdésével a Bundesminister für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft szarvasmarhák azonosításáról és nyilvántartásáról szóló rendelete (BGBl II, 201/2008. sz.) (2008-as szarvasmarha-azonosítási rendelet) 6. § -ának (6) bekezdéséhez hasonló olyan tagállami jogszabályi rendelkezés, amely minden, az említett rendelkezés alá eső határidő – ideértve ezáltal a nyári legelőre való áthelyezésről szóló értesítés határidejét is – betartása vonatkozásában a megfelelő értesítés beérkezésének időpontját tekinti irányadónak?

| 2) | Milyen hatással bír a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelet (3) (HL L 30., 2009. január 31., 16. o.) 117. cikkének második bekezdése azon szarvasmarhák támogatásra jogosultságára, amelyek nyári legelőre való áthelyezéséről szóló értesítést a bizottsági rendelet 2. cikke (4) bekezdésének értelmében véve késedelmesen teljesítették? |
| --- | --- |

2)

Milyen hatással bír a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelet (3) (HL L 30., 2009. január 31., 16. o.) 117. cikkének második bekezdése azon szarvasmarhák támogatásra jogosultságára, amelyek nyári legelőre való áthelyezéséről szóló értesítést a bizottsági rendelet 2. cikke (4) bekezdésének értelmében véve késedelmesen teljesítették?

| 3) | Kell-e a késedelmes értesítés miatt szankciókat alkalmazni abban az esetben, ha a nyári legelőre való áthelyezésről szóló késedelmes értesítés a 73/2009 rendelet 117. cikkének második bekezdése alapján nem jár a támogatásra való jogosultság elvesztésével? |
| --- | --- |

3)

Kell-e a késedelmes értesítés miatt szankciókat alkalmazni abban az esetben, ha a nyári legelőre való áthelyezésről szóló késedelmes értesítés a 73/2009 rendelet 117. cikkének második bekezdése alapján nem jár a támogatásra való jogosultság elvesztésével?

---

(1)  HL L 235., 23. o., magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet 33. kötet 341. o.

(2)  HL L 127., 19. o.

(3)  HL L 30., 16. o.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/13

---

Az Amtsgericht Hannover (Németország) által 2016. november 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Peter Roßnagel, Alexandre Schröter kontra TUIfly GmbH

(C-562/16. sz. ügy)

(2017/C 046/16)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtsgericht Hannover

Az alapeljárás felei

Felperesek: Peter Roßnagel, Alexandre Schröter

Alperes: TUIfly GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 261/2004/EK rendelet (1) 4. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó tényállásnak minősül-e egy másik járatra történő átfoglalás? |
| --- | --- |

1)

A 261/2004/EK rendelet (1) 4. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó tényállásnak minősül-e egy másik járatra történő átfoglalás?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Olyan átfoglalásra is alkalmazni kell-e e rendelkezést, amelyet nem a légifuvarozó, hanem egyedül az utazásszervező hajtott végre? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Olyan átfoglalásra is alkalmazni kell-e e rendelkezést, amelyet nem a légifuvarozó, hanem egyedül az utazásszervező hajtott végre?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.)

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/14

---

Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2016. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Serin Alheto kontra Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia za bezhantsite

(C-585/16. sz. ügy)

(2017/C 046/17)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária)

Az alapeljárás felei

Felperes: Serin Alheto

Alperes: Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia za bezhantsite

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az következik-e a 2011/95 irányelvnek (1) a 2013/32 irányelv (2) 10. cikkének (2) bekezdésével és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjából, hogy






  A) | az lehetővé teszi, hogy a United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near Eastnél (UNRWA) (az Egyesült Nemzetek Segélyező és Munkaügyi Hivatala a palesztinai menekülteknek a Közel-Keleten) menekültként regisztrált és a kérelem benyújtása előtt az UNRWA működési területén (a Gázai övezetben) lakóhellyel rendelkező, palesztin származású hontalan személy nemzetközi védelem iránti kérelmét az 1951. évi Genfi Egyezmény 1. cikkének A. pontja szerinti kérelemként, ne pedig az ezen egyezmény 1. cikke D. pontjának második mondata szerinti nemzetközi védelem iránti kérelemként vizsgálják meg azzal a feltétellel, hogy a kérelem megvizsgálásáért való felelősség vállalására nem kivételes vagy humanitárius okból került sor, és a kérelem megvizsgálását a 2011/95 irányelv szabályozza? |
| --- | --- | --- |

1)

Az következik-e a 2011/95 irányelvnek (1) a 2013/32 irányelv (2) 10. cikkének (2) bekezdésével és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjából, hogy

A)

az lehetővé teszi, hogy a United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near Eastnél (UNRWA) (az Egyesült Nemzetek Segélyező és Munkaügyi Hivatala a palesztinai menekülteknek a Közel-Keleten) menekültként regisztrált és a kérelem benyújtása előtt az UNRWA működési területén (a Gázai övezetben) lakóhellyel rendelkező, palesztin származású hontalan személy nemzetközi védelem iránti kérelmét az 1951. évi Genfi Egyezmény 1. cikkének A. pontja szerinti kérelemként, ne pedig az ezen egyezmény 1. cikke D. pontjának második mondata szerinti nemzetközi védelem iránti kérelemként vizsgálják meg azzal a feltétellel, hogy a kérelem megvizsgálásáért való felelősség vállalására nem kivételes vagy humanitárius okból került sor, és a kérelem megvizsgálását a 2011/95 irányelv szabályozza?

| B) | az lehetővé teszi, hogy az említett kérelmet ne a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti feltételekre tekintettel vizsgálják meg, és hogy ennélfogva ne kerüljön sor e rendelkezés Európai Unió Bírósága általi értelmezésének alkalmazására? |
| --- | --- |

B)

az lehetővé teszi, hogy az említett kérelmet ne a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti feltételekre tekintettel vizsgálják meg, és hogy ennélfogva ne kerüljön sor e rendelkezés Európai Unió Bírósága általi értelmezésének alkalmazására?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontját ezen irányelv 5. cikkével összefüggésben, hogy azzal ellentétesek a Zakon za ubezhishteto i bezhantsite (a menedékjogról és a menekültekről szóló törvény, a továbbiakban: ZUB) 12. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában foglalt, az alapeljárásban szóban forgókhoz hasonló olyan nemzeti jogszabályi rendelkezések, amelyeknek a mindenkor hatályos szövege nem tartalmaz a palesztin menekülteket ipso facto megillető ellátásokra vonatkozó kifejezett klauzulát, és nem tartalmazza azt a feltételt, hogy a támogatás bármely okból megszűnt, valamint úgy, hogy a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja kellően pontos és feltétel nélküli, és ezért közvetlen hatállyal bír, mire tekintettel anélkül is alkalmazandó, hogy arra a nemzetközi védelmet kérelmező személy kifejezetten hivatkozott, ha a kérelmet mint olyat a Genfi Egyezmény 1. cikke D. pontjának második mondata alapján kell megvizsgálni? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontját ezen irányelv 5. cikkével összefüggésben, hogy azzal ellentétesek a Zakon za ubezhishteto i bezhantsite (a menedékjogról és a menekültekről szóló törvény, a továbbiakban: ZUB) 12. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában foglalt, az alapeljárásban szóban forgókhoz hasonló olyan nemzeti jogszabályi rendelkezések, amelyeknek a mindenkor hatályos szövege nem tartalmaz a palesztin menekülteket ipso facto megillető ellátásokra vonatkozó kifejezett klauzulát, és nem tartalmazza azt a feltételt, hogy a támogatás bármely okból megszűnt, valamint úgy, hogy a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja kellően pontos és feltétel nélküli, és ezért közvetlen hatállyal bír, mire tekintettel anélkül is alkalmazandó, hogy arra a nemzetközi védelmet kérelmező személy kifejezetten hivatkozott, ha a kérelmet mint olyat a Genfi Egyezmény 1. cikke D. pontjának második mondata alapján kell megvizsgálni?

| 3) | Az következik-e a 2013/32 irányelvnek a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 46. cikkének (3) bekezdéséből, hogy az a nemzetközi védelem megtagadásáról szóló, a 2013/32 irányelv 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozott határozattal szemben valamely bíróság előtt indított jogorvoslati eljárásban és az alapügy tényállására figyelemmel lehetővé teszi, hogy az elsőfokú bíróság a Genfi Egyezmény 1. cikke D. pontjának második mondata alapján kezelje a nemzetközi védelem iránti kérelmet mint olyat, és az értékelést a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján végezze el, ha az UNRWA-nál menekültként regisztrált és a kérelem benyújtása előtt az UNRWA működési területén (a Gázai övezetben) lakóhellyel rendelkező, palesztin származású hontalan személy nyújtotta be a nemzetközi védelem iránti kérelmet, és a nemzetközi védelem megtagadásáról szóló határozatban ezt a kérelmet nem az említett rendelkezésekre tekintettel vizsgálták meg? |
| --- | --- |

3)

Az következik-e a 2013/32 irányelvnek a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 46. cikkének (3) bekezdéséből, hogy az a nemzetközi védelem megtagadásáról szóló, a 2013/32 irányelv 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozott határozattal szemben valamely bíróság előtt indított jogorvoslati eljárásban és az alapügy tényállására figyelemmel lehetővé teszi, hogy az elsőfokú bíróság a Genfi Egyezmény 1. cikke D. pontjának második mondata alapján kezelje a nemzetközi védelem iránti kérelmet mint olyat, és az értékelést a 2011/95 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján végezze el, ha az UNRWA-nál menekültként regisztrált és a kérelem benyújtása előtt az UNRWA működési területén (a Gázai övezetben) lakóhellyel rendelkező, palesztin származású hontalan személy nyújtotta be a nemzetközi védelem iránti kérelmet, és a nemzetközi védelem megtagadásáról szóló határozatban ezt a kérelmet nem az említett rendelkezésekre tekintettel vizsgálták meg?

| 4) | Az következik-e a 2013/32 irányelv 46. cikke (3) bekezdésének a „mind a tények, mind a jogi szempontok teljes körű és ex nunc megvizsgálásá[nak]” követelményével összefüggésben értelmezett hatékony jogorvoslathoz való jogra vonatkozó és ezen irányelv 33. és 34. cikkével, valamint 35. cikkének második bekezdésével és a 2011/95 irányelv 21. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezéseiből az Európai Unió Alapjogi Chartájának 18., 19. és 47. cikkével összefüggésben értelmezve, hogy az említett rendelkezések a nemzetközi védelem megtagadásáról szóló, a 2013/32 irányelv 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozott határozattal szemben valamely bíróság előtt indított jogorvoslati eljárásban lehetővé teszik,






  A) | hogy az elsőfokú bíróság először hozzon határozatot a nemzetközi védelem iránti kérelem elfogadhatóságáról és a hontalan személy azon országba történő visszaküldéséről, amelyben e személy a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása előtt lakóhellyel rendelkezett, miután kötelezte az eljáró hatóságot az ehhez szükséges bizonyítékok benyújtására, és lehetővé tette az érintett személy számára, hogy kifejezésre juttathassa véleményét a kérelem elfogadhatóságával kapcsolatban, vagy |
| --- | --- | --- |

4)

Az következik-e a 2013/32 irányelv 46. cikke (3) bekezdésének a „mind a tények, mind a jogi szempontok teljes körű és ex nunc megvizsgálásá[nak]” követelményével összefüggésben értelmezett hatékony jogorvoslathoz való jogra vonatkozó és ezen irányelv 33. és 34. cikkével, valamint 35. cikkének második bekezdésével és a 2011/95 irányelv 21. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezéseiből az Európai Unió Alapjogi Chartájának 18., 19. és 47. cikkével összefüggésben értelmezve, hogy az említett rendelkezések a nemzetközi védelem megtagadásáról szóló, a 2013/32 irányelv 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozott határozattal szemben valamely bíróság előtt indított jogorvoslati eljárásban lehetővé teszik,

A)

hogy az elsőfokú bíróság először hozzon határozatot a nemzetközi védelem iránti kérelem elfogadhatóságáról és a hontalan személy azon országba történő visszaküldéséről, amelyben e személy a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása előtt lakóhellyel rendelkezett, miután kötelezte az eljáró hatóságot az ehhez szükséges bizonyítékok benyújtására, és lehetővé tette az érintett személy számára, hogy kifejezésre juttathassa véleményét a kérelem elfogadhatóságával kapcsolatban, vagy

| B) | hogy az elsőfokú bíróság lényeges eljárási hiba miatt megsemmisítse a határozatot, és arra kötelezze az eljáró hatóságot, hogy a jogszabály-értelmezést és -alkalmazást illetően adott utasításokat tiszteletben tartva újból hozzon határozatot a nemzetközi védelem iránti kérelemről azzal, hogy a 2013/32 irányelv 34. cikkében előírt elfogadhatósági meghallgatást is elvégzi, és dönt annak kérdéséről, hogy lehetséges-e a hontalan személyt visszaküldeni abba az országba, amelyben e személy a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása előtt lakóhellyel rendelkezett? |
| --- | --- |

B)

hogy az elsőfokú bíróság lényeges eljárási hiba miatt megsemmisítse a határozatot, és arra kötelezze az eljáró hatóságot, hogy a jogszabály-értelmezést és -alkalmazást illetően adott utasításokat tiszteletben tartva újból hozzon határozatot a nemzetközi védelem iránti kérelemről azzal, hogy a 2013/32 irányelv 34. cikkében előírt elfogadhatósági meghallgatást is elvégzi, és dönt annak kérdéséről, hogy lehetséges-e a hontalan személyt visszaküldeni abba az országba, amelyben e személy a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása előtt lakóhellyel rendelkezett?

| C) | hogy az elsőfokú bíróság értékelje azon ország biztonságos voltát, amelyben az érintett személy a tárgyalás, illetve – amennyiben a helyzetben lényeges, a határozatban az érintett személy javára figyelembe veendő változások következtek be – az ítélethozatal időpontjában lakóhellyel rendelkezett? |
| --- | --- |

C)

hogy az elsőfokú bíróság értékelje azon ország biztonságos voltát, amelyben az érintett személy a tárgyalás, illetve – amennyiben a helyzetben lényeges, a határozatban az érintett személy javára figyelembe veendő változások következtek be – az ítélethozatal időpontjában lakóhellyel rendelkezett?

| 5) | A United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) (az Egyesült Nemzetek Segélyező és Munkaügyi Hivatala a palesztinai menekülteknek a Közel-Keleten) által nyújtott támogatás a 2013/32 irányelv 35. cikke első bekezdésének b) pontja szerinti, egyébként elegendő védelemnek minősül-e az UNRWA működési területén lévő államban, ha az említett állam alkalmazza az 1951. évi Genfi Egyezmény szerinti visszaküldés tilalmának elvét az UNRWA által támogatott személyek tekintetében? |
| --- | --- |

5)

A United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) (az Egyesült Nemzetek Segélyező és Munkaügyi Hivatala a palesztinai menekülteknek a Közel-Keleten) által nyújtott támogatás a 2013/32 irányelv 35. cikke első bekezdésének b) pontja szerinti, egyébként elegendő védelemnek minősül-e az UNRWA működési területén lévő államban, ha az említett állam alkalmazza az 1951. évi Genfi Egyezmény szerinti visszaküldés tilalmának elvét az UNRWA által támogatott személyek tekintetében?

| 6) | Az következik-e a 2013/32 irányelvnek az Alapjogi Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett 46. cikkének (3) bekezdéséből, hogy az „adott esetben a nemzetközi védelem iránti igényeknek [a 2011/95] irányelv szerinti vizsgálatát” szövegrésszel összefüggésben értelmezett hatékony jogorvoslathoz való jog az elsőfokú bíróságot a nemzetközi védelem iránti kérelmet érdemben megvizsgáló és a nemzetközi védelmet megtagadó határozattal szemben indított jogorvoslati eljárás keretében olyan ítélet meghozatalára kötelezi,






  A) | amely a megtagadás jogszerűségének kérdésén túl a kérelmező 2011/95 irányelv szerinti nemzetközi védelem iránti igényét illetően is jogerőre emelkedik, mégpedig akkor is, ha az érintett tagállam nemzeti joga alapján csak közigazgatási hatóság határozata útján nyújtható nemzetközi védelem; |
| --- | --- | --- |

6)

Az következik-e a 2013/32 irányelvnek az Alapjogi Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett 46. cikkének (3) bekezdéséből, hogy az „adott esetben a nemzetközi védelem iránti igényeknek [a 2011/95] irányelv szerinti vizsgálatát” szövegrésszel összefüggésben értelmezett hatékony jogorvoslathoz való jog az elsőfokú bíróságot a nemzetközi védelem iránti kérelmet érdemben megvizsgáló és a nemzetközi védelmet megtagadó határozattal szemben indított jogorvoslati eljárás keretében olyan ítélet meghozatalára kötelezi,

A)

amely a megtagadás jogszerűségének kérdésén túl a kérelmező 2011/95 irányelv szerinti nemzetközi védelem iránti igényét illetően is jogerőre emelkedik, mégpedig akkor is, ha az érintett tagállam nemzeti joga alapján csak közigazgatási hatóság határozata útján nyújtható nemzetközi védelem;

| B) | amely az eljáró hatóság által a kérelem vizsgálata során elkövetett eljárási hibák ellenére a nemzetközi védelem iránti kérelem megfelelő megvizsgálása útján határoz a nemzetközi védelem biztosításának szükségességéről? |
| --- | --- |

B)

amely az eljáró hatóság által a kérelem vizsgálata során elkövetett eljárási hibák ellenére a nemzetközi védelem iránti kérelem megfelelő megvizsgálása útján határoz a nemzetközi védelem biztosításának szükségességéről?

---

(1)  A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 337., 9. o.).

(2)  A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013. L 180., 60. o.; helyesbítés: HL 2016. L 198., 50. o.).

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/16

---

A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-353/14. és T-17/15. sz., Olaszország kontra Bizottság egyesített ügyek ügyekben 2016. szeptember 15-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2016. november 25-én benyújtott fellebbezés

(C-621/16. P. sz. ügy)

(2017/C 046/18)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: L. Pignataro-Nolin és G. Gattinara meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Olasz Köztársaság, Litván Köztársaság

A fellebbező kérelmei

A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

| — | amennyiben úgy véli, hogy a per állása megengedi, megalapozatlanként utasítsa el a keresetet; |
| --- | --- |

—

amennyiben úgy véli, hogy a per állása megengedi, megalapozatlanként utasítsa el a keresetet;

| — | az Olasz Köztársaságot kötelezze a jelen eljárás és az elsőfokú eljárás költségeinek viselésére; |
| --- | --- |

—

az Olasz Köztársaságot kötelezze a jelen eljárás és az elsőfokú eljárás költségeinek viselésére;

| — | a Litván Köztársaságot kötelezze saját költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Litván Köztársaságot kötelezze saját költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésének alátámasztására a Bizottság négy jogalapot hoz fel: 1) a versenyvizsgákra vonatkozó útmutató jogi jellegének értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazás, valamint az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) III. melléklete 7. cikke (1) bekezdésének értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazás, ennek eredményeként pedig téves indokolás; 2) a személyzeti szabályzat 1d. cikkének értelmezésével kapcsolatban a téves jogalkalmazás és az indokolási kötelezettség megsértése; 3) a személyzeti szabályzat 28f. cikkének (ellentmondásos) értelmezésével, valamint a Törvényszék bírósági felülvizsgálatára vonatkozó kritériumok értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazás; 4) az 1/58 rendelet (HL 1958. 17., 385. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.) 2. cikkének értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazás.

| 1. | Az első jogalap négy részre tagolódik. Az első részben a Bizottság előadja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a versenyvizsgákra vonatkozó útmutató (HL 2014. C 60. A, 1. o.) jogi jellegének értelmezésével kapcsolatban, mivel – a Bizottság szerint – az említett útmutató olyan új és különös kötelezettségeket állapított meg a versenyvizsga lefolytatására, amelyeket a megtámadott versenyvizsga-kiírások nem módosítottak. Az első jogalap második részében a Bizottság előadja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a személyzeti szabályzat III. melléklete 7. cikke (1) bekezdésének értelmezésével kapcsolatban, amennyiben az EPSO nem rendelkezik szabályozási jogkörrel az általa megszervezett versenyvizsgákon használható nyelvekre vonatkozó általános és elvont szabályok meghatározására. A Bizottság álláspontja szerint az EPSO rendelkezik ilyen jogkörrel. A Bizottság e tekintetben egyúttal az indokolási kötelezettség megsértésére hivatkozik, amennyiben a Törvényszék a megtámadott ítélet 57. pontjának végén ellentmond önmagának, amikor megállapítja, hogy az EPSO a különféle versenyvizsgák megszervezése során mindenesetre jogosult értékelni az egyes intézmények – többek között nyelvi – szükségleteit. Az első jogalap harmadik részében a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy az útmutató pusztán olyan aktus, amely bejelenti az EPSO által megszervezett versenyvizsgákon használható második nyelvek kiválasztására irányuló kritériumokat, mivel az említett útmutató kötelező erővel állapította meg az említett választást igazoló kritériumokat. Végezetül az első jogalap negyedik részében a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte a megtámadott versenyvizsga-kiírások jellegét és tartalmát, amennyiben a nyelvhasználat kérdését illetően a versenyvizsga-kiírások új és különös kötelezettségeket írnak elő, a Törvényszék ily módon a Bizottság által előterjesztett elfogadhatatlansági kifogás elutasításával összefüggésben az indokolási kötelezettséget is megsértette; a Bizottság álláspontja szerint e tekintetben a megtámadott versenyvizsga-kiírások olyan aktusok, amelyek tartalma mindössze megerősíti az útmutatóban szereplő rendelkezéseket. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap négy részre tagolódik. Az első részben a Bizottság előadja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a versenyvizsgákra vonatkozó útmutató (HL 2014. C 60. A, 1. o.) jogi jellegének értelmezésével kapcsolatban, mivel – a Bizottság szerint – az említett útmutató olyan új és különös kötelezettségeket állapított meg a versenyvizsga lefolytatására, amelyeket a megtámadott versenyvizsga-kiírások nem módosítottak. Az első jogalap második részében a Bizottság előadja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a személyzeti szabályzat III. melléklete 7. cikke (1) bekezdésének értelmezésével kapcsolatban, amennyiben az EPSO nem rendelkezik szabályozási jogkörrel az általa megszervezett versenyvizsgákon használható nyelvekre vonatkozó általános és elvont szabályok meghatározására. A Bizottság álláspontja szerint az EPSO rendelkezik ilyen jogkörrel. A Bizottság e tekintetben egyúttal az indokolási kötelezettség megsértésére hivatkozik, amennyiben a Törvényszék a megtámadott ítélet 57. pontjának végén ellentmond önmagának, amikor megállapítja, hogy az EPSO a különféle versenyvizsgák megszervezése során mindenesetre jogosult értékelni az egyes intézmények – többek között nyelvi – szükségleteit. Az első jogalap harmadik részében a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy az útmutató pusztán olyan aktus, amely bejelenti az EPSO által megszervezett versenyvizsgákon használható második nyelvek kiválasztására irányuló kritériumokat, mivel az említett útmutató kötelező erővel állapította meg az említett választást igazoló kritériumokat. Végezetül az első jogalap negyedik részében a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte a megtámadott versenyvizsga-kiírások jellegét és tartalmát, amennyiben a nyelvhasználat kérdését illetően a versenyvizsga-kiírások új és különös kötelezettségeket írnak elő, a Törvényszék ily módon a Bizottság által előterjesztett elfogadhatatlansági kifogás elutasításával összefüggésben az indokolási kötelezettséget is megsértette; a Bizottság álláspontja szerint e tekintetben a megtámadott versenyvizsga-kiírások olyan aktusok, amelyek tartalma mindössze megerősíti az útmutatóban szereplő rendelkezéseket.

| 2. | A második jogalap két részre tagolódik. Az első részben a Bizottság a személyzeti szabályzat 1d. cikkének értelmezésével kapcsolatban a téves jogalkalmazásra hivatkozik, amennyiben eszerint a második nyelvek körének korlátozása nem képez szükségszerűen megkülönböztetést, hanem azt a személyzeti politika keretében a szolgálat érdekéhez hasonló általános cél is igazolhatja. A második részben a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettséget, mivel a Törvényszék a megtámadott ítéletben – a második nyelv kiválasztása korlátozásának igazolására törekedve – a versenyvizsga-kiírások figyelembevételére szorítkozott, pedig az útmutatót és annak tartalmát is figyelembe kellett volna vennie. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap két részre tagolódik. Az első részben a Bizottság a személyzeti szabályzat 1d. cikkének értelmezésével kapcsolatban a téves jogalkalmazásra hivatkozik, amennyiben eszerint a második nyelvek körének korlátozása nem képez szükségszerűen megkülönböztetést, hanem azt a személyzeti politika keretében a szolgálat érdekéhez hasonló általános cél is igazolhatja. A második részben a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettséget, mivel a Törvényszék a megtámadott ítéletben – a második nyelv kiválasztása korlátozásának igazolására törekedve – a versenyvizsga-kiírások figyelembevételére szorítkozott, pedig az útmutatót és annak tartalmát is figyelembe kellett volna vennie.

| 3. | A harmadik jogalap három részre tagolódik. Az első részben a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék – a személyzeti szabályzat 28f. cikkének téves értelmezése nélkül – nem állapíthatta meg, hogy a nyelvismerettel kapcsolatos követelmények nem képezik részét a pályázók személyzeti szabályzat 27. cikke szerinti készségeinek. A második részben a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen határozta meg saját bírósági felülvizsgálatának terjedelmét, és a nyilvánvaló értékelési hiba vagy az önkényes bánásmód értékelésére kellett volna szorítkoznia. A harmadik részben a Bizottság azzal érvel, hogy a Törvényszék túllépte felülvizsgálati jogkörének korlátait, amennyiben érdemben értékelte azt a döntést, hogy a versenyvizsga-kiírásokban feltüntetett három nyelven (angol, francia, német) túlmenően nem vezetnek be más nyelveket, következésképpen pedig igazgatási hatáskörben járt el. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap három részre tagolódik. Az első részben a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék – a személyzeti szabályzat 28f. cikkének téves értelmezése nélkül – nem állapíthatta meg, hogy a nyelvismerettel kapcsolatos követelmények nem képezik részét a pályázók személyzeti szabályzat 27. cikke szerinti készségeinek. A második részben a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen határozta meg saját bírósági felülvizsgálatának terjedelmét, és a nyilvánvaló értékelési hiba vagy az önkényes bánásmód értékelésére kellett volna szorítkoznia. A harmadik részben a Bizottság azzal érvel, hogy a Törvényszék túllépte felülvizsgálati jogkörének korlátait, amennyiben érdemben értékelte azt a döntést, hogy a versenyvizsga-kiírásokban feltüntetett három nyelven (angol, francia, német) túlmenően nem vezetnek be más nyelveket, következésképpen pedig igazgatási hatáskörben járt el.

| 4. | A negyedik fellebbezési jogalapban a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az 1/58 rendelet 2. cikkének értelmezésével kapcsolatban, amennyiben megállapította, hogy az EPSO és a pályázók közötti kommunikáció az említett rendelkezés hatálya alá tartozik, kizárva a második nyelv kiválasztása korlátozásának bármiféle lehetőségét. Egy ilyen korlát meghatározásának lehetősége azonban – a Bizottság álláspontja szerint – a személyzeti szabályzat 1d. cikkének (5) és (6) bekezdéséből ered, amelynek hatálya alá a versenyvizsgán részt vevő pályázók is tartoznak. |
| --- | --- |

4.

A negyedik fellebbezési jogalapban a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az 1/58 rendelet 2. cikkének értelmezésével kapcsolatban, amennyiben megállapította, hogy az EPSO és a pályázók közötti kommunikáció az említett rendelkezés hatálya alá tartozik, kizárva a második nyelv kiválasztása korlátozásának bármiféle lehetőségét. Egy ilyen korlát meghatározásának lehetősége azonban – a Bizottság álláspontja szerint – a személyzeti szabályzat 1d. cikkének (5) és (6) bekezdéséből ered, amelynek hatálya alá a versenyvizsgán részt vevő pályázók is tartoznak.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/17

---

A Sø- og Handelsretten (Dánia) által 2016. december 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ernst & Young P/S kontra Konkurrencerådet

(C-633/16. sz. ügy)

(2017/C 046/19)

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Sø- og Handelsretten

Az alapeljárás felei

Felperes: Ernst & Young P/S

Alperes: Konkurrencerådet

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Milyen feltételeket kell alkalmazni annak megítélésekor, hogy egy vállalkozás magatartása vagy cselekménye a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalom (az idő előtti megvalósítás tilalma) hatálya alá essen, és a 7. cikk (1) bekezdése szerinti megvalósítási magatartásnak előfeltétele-e, hogy a magatartás részben vagy egészben, ténylegesen vagy jogilag részét képezze a tényleges irányításban bekövetkező változásnak vagy az érintett vállalkozások további tevékenysége összefonódásának, amely – feltéve, hogy a számszerű határértéket elérik – a bejelentési kötelezettséget keletkezteti? |
| --- | --- |

1.

Milyen feltételeket kell alkalmazni annak megítélésekor, hogy egy vállalkozás magatartása vagy cselekménye a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalom (az idő előtti megvalósítás tilalma) hatálya alá essen, és a 7. cikk (1) bekezdése szerinti megvalósítási magatartásnak előfeltétele-e, hogy a magatartás részben vagy egészben, ténylegesen vagy jogilag részét képezze a tényleges irányításban bekövetkező változásnak vagy az érintett vállalkozások további tevékenysége összefonódásának, amely – feltéve, hogy a számszerű határértéket elérik – a bejelentési kötelezettséget keletkezteti?

| 2. | Minősülhet-e valamely együttműködési megállapodásnak a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló azon felmondása, amelynek bejelentésére az előzetes döntéshozatalra utaló végzésben foglalt körülmények között kerül sor, megvalósítási intézkedésnek, amelyre alkalmazni kell a 139/2004/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalmat, és ha igen, milyen feltételeket kell alkalmazni a határozat meghozatala során? |
| --- | --- |

2.

Minősülhet-e valamely együttműködési megállapodásnak a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló azon felmondása, amelynek bejelentésére az előzetes döntéshozatalra utaló végzésben foglalt körülmények között kerül sor, megvalósítási intézkedésnek, amelyre alkalmazni kell a 139/2004/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalmat, és ha igen, milyen feltételeket kell alkalmazni a határozat meghozatala során?

| 3. | Van-e annak bármiféle jelentősége a 2. kérdés megválaszolása során, hogy a felmondás kiváltott-e versenyjogi szempontból jelentőséggel bíró piaci hatásokat? |
| --- | --- |

3.

Van-e annak bármiféle jelentősége a 2. kérdés megválaszolása során, hogy a felmondás kiváltott-e versenyjogi szempontból jelentőséggel bíró piaci hatásokat?

| 4. | Amennyiben a 3. kérdésre igenlő válasz adandó, tisztázásra szorul, hogy milyen szempontokat és a valószínűség milyen fokát kell figyelembe venni annak elbírálásakor, hogy az adott ügyben a felmondás okozott-e ilyen piaci hatásokat, beleértve annak a lehetőségnek a jelentőségét, hogy e hatásokat kiválthatták más körülmények is. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a 3. kérdésre igenlő válasz adandó, tisztázásra szorul, hogy milyen szempontokat és a valószínűség milyen fokát kell figyelembe venni annak elbírálásakor, hogy az adott ügyben a felmondás okozott-e ilyen piaci hatásokat, beleértve annak a lehetőségnek a jelentőségét, hogy e hatásokat kiválthatták más körülmények is.

---

(1)  A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (HL 2004. L 24., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 3. kötet, 40. o.)

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/18

---

A Juzgado Contencioso-Administrativo de Pamplona (Spanyolország) által 2016. december 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Wilber López Pastuzano kontra Delegación del Gobierno Central en Navarra

(C-636/16. sz. ügy)

(2017/C 046/20)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado Contencioso-Administrativo de Pamplona

Az alapeljárás felei

Felperes: Wilber López Pastuzano

Alperes: Delegación del Gobierno Central en Navarra

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv (1) 12. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint az alapügy tárgyát képező szabályozás és az azt értelmező ítélkezési gyakorlat, amely a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező külföldi állampolgár kiutasítása elleni védelemre vonatkozó feltételek alkalmazását nem írja elő minden kiutasításra vonatkozó közigazgatási határozatra, attól függetlenül, hogy a kiutasítás milyen jellegű vagy milyen jogi módon történik, hanem e feltételek alkalmazási körét kizárólag egy konkrét kiutasítási módra korlátozza?

---

(1)  HL 2004. L 16., 44. o.

---

Törvényszék

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/19

---

A Törvényszék 2016. december 13-i ítélete – IPSO kontra EKB

(T-713/14. sz. ügy) (1)

((„EKB - Az EKB személyi állománya - Időszakos munkavállalók - Ugyanezen időszakos munkavállaló szerződése maximális időtartamának korlátozása - Megsemmisítés iránti kereset - Megtámadható aktus - Közvetlen és személyében való érintettség - Az eljáráshoz fűződő érdek - Keresetindítási határidő - Elfogadhatóság - A tájékoztatási kötelezettség és a felperes szakszervezettel való konzultációs kötelezettség megsértése - Szerződésen kívüli felelősség”))

(2017/C 046/21)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Organisation des salariés auprès des institutions européennes et internationales en République fédérale d’Allemagne (International and European Public Services Organisation) (a Németországi Szövetségi Köztársaságban működő uniós és nemzetközi intézményeknél alkalmazott munkavállalók szervezete) (IPSO) (Frankfurt am Main, Németország) (képviselő: L. Levi ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank (képviselők kezdetben: B. Ehlers, I. Köpfer és M. López Torres, később: Ehlers, P. Pfeifhofer és F. Malfrère meghatalmazottak, segítőjük: B. Wägenbaur ügyvéd)

Az ügy tárgya

Egyfelől az EUMSZ 263. cikkre alapított, az EKB igazgatósága azon 2014. május 20-i határozatának megsemmisítése iránti kérelem, amely két évben korlátozza a maximális időtartamot, ameddig az EKB titkársági és adminisztratív feladatokat ellátó ugyanazon időszakos munkavállaló szolgáltatásait igénybe veheti, és másfelől az EUMSZ 268. cikkre alapított, az elszenvedett nem vagyoni kár megtérítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Központi Bank (EKB) igazgatósága azon 2014. május 20-i határozatát, amely két évben korlátozza a maximális időtartamot, ameddig az EKB titkársági és adminisztratív feladatokat ellátó ugyanazon időszakos munkavállaló szolgáltatásait igénybe veheti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Központi Bank (EKB) igazgatósága azon 2014. május 20-i határozatát, amely két évben korlátozza a maximális időtartamot, ameddig az EKB titkársági és adminisztratív feladatokat ellátó ugyanazon időszakos munkavállaló szolgáltatásait igénybe veheti.

| 2) | A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | Az EKB viseli saját költségeit, valamint az Organisation des salariés auprès des institutions européennes et internationales en République fédérale d’Allemagne (International and European Public Services Organisation) (a Németországi Szövetségi Köztársaságban működő uniós és nemzetközi intézményeknél alkalmazott munkavállalók szervezete) (IPSO) részéről felmerült költségek háromnegyedét. Az IPSO viseli saját költségeinek egy negyedét. |
| --- | --- |

3)

Az EKB viseli saját költségeit, valamint az Organisation des salariés auprès des institutions européennes et internationales en République fédérale d’Allemagne (International and European Public Services Organisation) (a Németországi Szövetségi Köztársaságban működő uniós és nemzetközi intézményeknél alkalmazott munkavállalók szervezete) (IPSO) részéről felmerült költségek háromnegyedét. Az IPSO viseli saját költségeinek egy negyedét.

---

(1)  HL C 431., 2014.12.1.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/19

---

2016. november 28-án benyújtott kereset – Karp kontra Parlament

(T-833/16. sz. ügy)

(2017/C 046/22)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Kevin Karp (Brüsszel, Belgium) (képviselők: N. Lambers és R. Ben Ammar ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Parlamenten belüli EFDD képviselőcsoport részére munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság azon határozatát, amely a felperest az akkreditált parlamenti asszisztens (APA) jogállásról szóló, 2015. február 25-én aláírt szerződés alkalmazási körén belüli I. besorolási csoportba, valamint a 2016. május 12-én aláírt munkaszerződés alkalmazási körén belüli II. besorolási csoportba sorolta be; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Parlamenten belüli EFDD képviselőcsoport részére munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság azon határozatát, amely a felperest az akkreditált parlamenti asszisztens (APA) jogállásról szóló, 2015. február 25-én aláírt szerződés alkalmazási körén belüli I. besorolási csoportba, valamint a 2016. május 12-én aláírt munkaszerződés alkalmazási körén belüli II. besorolási csoportba sorolta be;

| — | kötelezze az alperest, hogy térítse meg a felperesnek az őt ért azon vagyoni és nem vagyoni kárt, amelyek közül jogfenntartás mellett az előbbit 40 888,68 euróra, az utóbbit pedig 63 323,20 euróra becsüli; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest, hogy térítse meg a felperesnek az őt ért azon vagyoni és nem vagyoni kárt, amelyek közül jogfenntartás mellett az előbbit 40 888,68 euróra, az utóbbit pedig 63 323,20 euróra becsüli;

| — | az alperest kötelezze a saját költségei, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a saját költségei, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 80. cikkének megsértése






  — | A felperes olyan illetmény-besorolásban részesült, amely az első szerződése esetében az I. besorolási csoportnak, a neki felajánlott második munkaszerződés esetében pedig a II. besorolási csoport alsó határának felelt meg. A II. besorolási csoport „A tisztviselők vagy az ideiglenes személyzet felügyelete mellett végzett irodai és titkári feladatok, irodavezetés és más egyenértékű feladatok” körét foglalja magában, miközben a felperes első és második munkaszerződése keretében a felperesre bízott feladatok döntő többsége igazgatási és tanácsadási jellegű feladat volt, mint azt a keresethez csatolt mellékletek is bizonyítják. |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 80. cikkének megsértése

—

A felperes olyan illetmény-besorolásban részesült, amely az első szerződése esetében az I. besorolási csoportnak, a neki felajánlott második munkaszerződés esetében pedig a II. besorolási csoport alsó határának felelt meg. A II. besorolási csoport „A tisztviselők vagy az ideiglenes személyzet felügyelete mellett végzett irodai és titkári feladatok, irodavezetés és más egyenértékű feladatok” körét foglalja magában, miközben a felperes első és második munkaszerződése keretében a felperesre bízott feladatok döntő többsége igazgatási és tanácsadási jellegű feladat volt, mint azt a keresethez csatolt mellékletek is bizonyítják.

| 2. | Első jogalap: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 82. cikkének megsértése






  — | Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 82. cikke akként rendelkezik, hogy a szerződéses alkalmazottat a IV. besorolási csoportba kell felvenni, amennyiben oklevéllel igazolt, legalább hároméves, befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő végzettséget vagy ezzel egyenértékű szintű szakmai képzést tud igazolni. A felperes két oklevéllel igazolt ötéves egyetemi végzettséggel rendelkezik, ezenkívül pedig a neki felajánlott második szerződést illetően olyan korábbi munkatapasztalattal rendelkezik az Európai Parlamentnél, amely az általa végül ellátott feladatokkal egyenértékű feladatokat foglalt magában. |
| --- | --- | --- |

2.

Első jogalap: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 82. cikkének megsértése

—

Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 82. cikke akként rendelkezik, hogy a szerződéses alkalmazottat a IV. besorolási csoportba kell felvenni, amennyiben oklevéllel igazolt, legalább hároméves, befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő végzettséget vagy ezzel egyenértékű szintű szakmai képzést tud igazolni. A felperes két oklevéllel igazolt ötéves egyetemi végzettséggel rendelkezik, ezenkívül pedig a neki felajánlott második szerződést illetően olyan korábbi munkatapasztalattal rendelkezik az Európai Parlamentnél, amely az általa végül ellátott feladatokkal egyenértékű feladatokat foglalt magában.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/20

---

2016. december 6-án benyújtott kereset – Dow Corning és Dow Corning Europe kontra Bizottság

(T-858/16. sz. ügy)

(2017/C 046/23)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Dow Corning Corporation (Midland, Michigan, Egyesült Államok) és Dow Corning Europe (Seneffe, Belgium) (képviselők: S. Verschuur, M. Stroungi és L. Mélia ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Belium által végrehajtott SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú, a többletnyereség adómentességére bevezetett állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i bizottsági határozat (1) (a továbbiakban: megtámadott határozat) 1–4. cikkét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Belium által végrehajtott SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú, a többletnyereség adómentességére bevezetett állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i bizottsági határozat (1) (a továbbiakban: megtámadott határozat) 1–4. cikkét;

| — | másodlagosan, semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdését; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdését;

| — | a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Első jogalap: a Bizottság megsértette a 2015/1589 rendelet (2) 1. cikkének d) pontját azáltal, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapításokat tévesen minősítette támogatási programnak, ennek következtében több nyilvánvaló jogi, ténybeli és mérlegelési hibát elkövetve, továbbá elégtelen indokolással szolgálva. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a Bizottság megsértette a 2015/1589 rendelet (2) 1. cikkének d) pontját azáltal, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapításokat tévesen minősítette támogatási programnak, ennek következtében több nyilvánvaló jogi, ténybeli és mérlegelési hibát elkövetve, továbbá elégtelen indokolással szolgálva.

| 2. | Második jogalap: a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését azáltal, hogy tévesen alkalmazta az anyagi jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a viszonyítási keret abból a szempontból történő értelmezése és alkalmazása során, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapítások szelektív előnyt biztosítanak-e. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését azáltal, hogy tévesen alkalmazta az anyagi jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a viszonyítási keret abból a szempontból történő értelmezése és alkalmazása során, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapítások szelektív előnyt biztosítanak-e.

| 3. | Harmadik jogalap: a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, amennyiben tévesen állapította meg, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapítások szelektív előnyt biztosítottak, ezáltal pedig több nyilvánvaló ténybeli és mérlegelési hibát követett el, elmulasztott gondos és pártatlan vizsgálatot lefolytatni, valamint elégtelen indokolással szolgált. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, amennyiben tévesen állapította meg, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapítások szelektív előnyt biztosítottak, ezáltal pedig több nyilvánvaló ténybeli és mérlegelési hibát követett el, elmulasztott gondos és pártatlan vizsgálatot lefolytatni, valamint elégtelen indokolással szolgált.

| 4. | Negyedik jogalap: a Bizottság megsértette a 2015/1589 rendelet 16. cikkét és számos uniós jogelvet azáltal, hogy az állítólagos támogatás számszerűsítésére irányuló módszertan meghatározása során tévesen alkalmazta az anyagi jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, valamint elégtelen indokolással szolgált. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: a Bizottság megsértette a 2015/1589 rendelet 16. cikkét és számos uniós jogelvet azáltal, hogy az állítólagos támogatás számszerűsítésére irányuló módszertan meghatározása során tévesen alkalmazta az anyagi jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, valamint elégtelen indokolással szolgált.

---

(1)  A Belgium által alkalmazott, a többletnyereség adómentességét célzó SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i (EU) 2016/1699 bizottsági határozat (az értesítés a C(2015) 9837. számú dokumentummal történt) (HL L 260., 2016., 61. o.)

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL L 248., 2015., 9. o. )

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/21

---

2016. december 5-én benyújtott kereset – Nomacorc kontra Bizottság

(T-867/16. sz. ügy)

(2017/C 046/24)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Nomacorc (Thimister-Clermont, Belgium) (képviselők: S. Verschuur, M. Stroungi és L. Mélia ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Belium által végrehajtott SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú, a többletnyereség adómentességére bevezetett állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i bizottsági határozat (1) (a továbbiakban: megtámadott határozat) 1–4. cikkét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Belium által végrehajtott SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú, a többletnyereség adómentességére bevezetett állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i bizottsági határozat (1) (a továbbiakban: megtámadott határozat) 1–4. cikkét;

| — | másodlagosan, semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdését; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdését;

| — | a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a Bizottság megsértette a 2015/1589 rendelet (2) 1. cikkének d) pontját azáltal, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapításokat tévesen minősítette támogatási programnak, ennek következtében több nyilvánvaló jogi, ténybeli és mérlegelési hibát elkövetve, továbbá elégtelen indokolással szolgálva. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a Bizottság megsértette a 2015/1589 rendelet (2) 1. cikkének d) pontját azáltal, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapításokat tévesen minősítette támogatási programnak, ennek következtében több nyilvánvaló jogi, ténybeli és mérlegelési hibát elkövetve, továbbá elégtelen indokolással szolgálva.

| 2. | Második jogalap: a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését azáltal, hogy tévesen alkalmazta az anyagi jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a viszonyítási keret abból a szempontból történő értelmezése és alkalmazása során, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapítások szelektív előnyt biztosítanak-e. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését azáltal, hogy tévesen alkalmazta az anyagi jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a viszonyítási keret abból a szempontból történő értelmezése és alkalmazása során, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapítások szelektív előnyt biztosítanak-e.

| 3. | Harmadik jogalap: a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, amennyiben tévesen állapította meg, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapítások szelektív előnyt biztosítottak, ezáltal pedig több nyilvánvaló ténybeli és mérlegelési hibát követett el, elmulasztott gondos és pártatlan vizsgálatot lefolytatni, valamint elégtelen indokolással szolgált. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, amennyiben tévesen állapította meg, hogy a többletnyereség adómentességét biztosító feltételes adómegállapítások szelektív előnyt biztosítottak, ezáltal pedig több nyilvánvaló ténybeli és mérlegelési hibát követett el, elmulasztott gondos és pártatlan vizsgálatot lefolytatni, valamint elégtelen indokolással szolgált.

---

(1)  A Belgium által alkalmazott, a többletnyereség adómentességét célzó SA.37667 (2015/C) (korábbi 2015/NN) számú állami támogatási programról szóló, 2016. január 11-i (EU) 2016/1699 bizottsági határozat (az értesítés a C(2015) 9837. számú dokumentummal történt) (HL L 260., 2016., 61. o.)

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL L 248., 2015., 9. o. )

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/22

---

2016. december 9-én benyújtott kereset – RA kontra Számvevőszék

(T-874/16. sz. ügy)

(2017/C 046/25)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: RA (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: S. Orlandi és T. Martin ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Számvevőszéke

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperes AD11 besorolási fokozatba történő előléptetését mellőző 2016. március 4-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes AD11 besorolási fokozatba történő előléptetését mellőző 2016. március 4-i határozatot;

| — | a Számvevőszéket kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Számvevőszéket kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalappal a felperes jogellenességi kifogással él a Számvevőszéknél alkalmazott, az 53–2014 határozat által végrehajtott előléptetési rendszerrel szemben, mivel ez a kinevezésre jogosult hatóság azon képességét érinti, hogy módszeresen kimutassa a tisztviselőknek az intézmény egyes értékelői általi értékelésében mutatkozó, ezen értékelők szubjektivitásából eredő eltéréseket. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalappal a felperes jogellenességi kifogással él a Számvevőszéknél alkalmazott, az 53–2014 határozat által végrehajtott előléptetési rendszerrel szemben, mivel ez a kinevezésre jogosult hatóság azon képességét érinti, hogy módszeresen kimutassa a tisztviselőknek az intézmény egyes értékelői általi értékelésében mutatkozó, ezen értékelők szubjektivitásából eredő eltéréseket.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a felperes AD11 besorolási fokozatba történő előléptetését mellőző 2016. március 4-i határozat megsérti az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 45. cikkét, mivel a kinevezésre jogosult hatóság az érdemeinek összehasonlító vizsgálatát nem végezte el az egyenlőség alapján, objektív módon és összehasonlítható információforrásokból és adatokból kiindulva. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a felperes AD11 besorolási fokozatba történő előléptetését mellőző 2016. március 4-i határozat megsérti az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 45. cikkét, mivel a kinevezésre jogosult hatóság az érdemeinek összehasonlító vizsgálatát nem végezte el az egyenlőség alapján, objektív módon és összehasonlítható információforrásokból és adatokból kiindulva.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a panaszt elutasító határozatból kitűnik, hogy a megtámadott határozatban több, nyilvánvaló értékelési hiba található. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a panaszt elutasító határozatból kitűnik, hogy a megtámadott határozatban több, nyilvánvaló értékelési hiba található.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/23

---

2016. december 12-én benyújtott kereset – Falcon Technologies International kontra Bizottság

(T-875/16. sz. ügy)

(2017/C 046/26)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Falcon Technologies International LLC (Ras Al Khaimah, Egyesült Arab Emirátusok) (képviselők: R. Sciaudone és G. Arpea ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | kötelezze a Bizottságot a végleges jelentés benyújtására; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a végleges jelentés benyújtására;

| — | semmisítse meg a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott határozatot;

| — | kötelezze a Bizottságot a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset a Bizottság 2016. október 14-i azon határozata ellen irányul, amelyben a Bizottság elutasította a felperesnek a „Final report of an assessment of ICIM (NB 0425), carried out in the framework of the joint assessment process for notified bodies (DG (SANTE) 2015-7552)” című dokumentumhoz való hozzáférés iránti megerősítő kérelmét.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő három jogalapra hivatkozik:

| 1. | Az 1049/2001 rendelet (1) 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése






  — | A felperes elsőként a kereskedelmi érdeknek az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése első francia bekezdése értelmében vett fogalmának hibás alkalmazását kifogásolja. A megfelelően lefolytatott közigazgatási eljárás végén, a kijelölt szervezetekre alkalmazandó 920/2013/EU végrehajtási rendeletre (2) figyelemmel az ICIM által elfogadott zárójelentésből következő értékelés nem tartalmaz hagyományos értelemben vett kereskedelmi információt. Mindenesetre a jóhírnevet ért, a végleges jelentés közzétételéből eredő állítólagos kár önmagában véve nem elegendő az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kivétel alkalmazásához. Másodsorban a megtámadott határozatból nem állapítható meg világosan, alaposan és egyértelműen, hogy a Bizottság mely szempontok alapján tekintette hátrányosnak az ICIM számára, ha az FTI hozzáférést kap a végleges jelentéshez, sem pedig az, hogy milyen eredményre vezetett az ICIM állított üzleti érdekei, illetve az üzleti partnerei – köztük a felperes – ahhoz fűződő érdekeinek mérlegelése, hogy megtudják, mennyire megbízhatóak és hitelesek a kijelölt szervezetek. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1049/2001 rendelet (1) 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése

—

A felperes elsőként a kereskedelmi érdeknek az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése első francia bekezdése értelmében vett fogalmának hibás alkalmazását kifogásolja. A megfelelően lefolytatott közigazgatási eljárás végén, a kijelölt szervezetekre alkalmazandó 920/2013/EU végrehajtási rendeletre (2) figyelemmel az ICIM által elfogadott zárójelentésből következő értékelés nem tartalmaz hagyományos értelemben vett kereskedelmi információt. Mindenesetre a jóhírnevet ért, a végleges jelentés közzétételéből eredő állítólagos kár önmagában véve nem elegendő az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kivétel alkalmazásához. Másodsorban a megtámadott határozatból nem állapítható meg világosan, alaposan és egyértelműen, hogy a Bizottság mely szempontok alapján tekintette hátrányosnak az ICIM számára, ha az FTI hozzáférést kap a végleges jelentéshez, sem pedig az, hogy milyen eredményre vezetett az ICIM állított üzleti érdekei, illetve az üzleti partnerei – köztük a felperes – ahhoz fűződő érdekeinek mérlegelése, hogy megtudják, mennyire megbízhatóak és hitelesek a kijelölt szervezetek.

| 2. | A nyomós közérdek hibás kizárása és az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése utolsó tagmondatának hibás értelmezése és alkalmazása






  — | A megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel a Bizottság kizárta egyrészt a közzétételhez fűződő nyomós közérdek fennállását, másrészt más olyan közérdek fennállását, amely elsőbbséget élvez az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében védett érdekekkel szemben. A Bizottság – a Bizottság kontra EnbW (3) ítélkezési gyakorlatot megsértve – figyelmen kívül hagyta azt, hogy a végleges jelentésnek alapvető jelentősége van a nemzeti bíróságok előtti bírói jogvédelem szempontjából. A megtámadott határozat azért is mindenképpen hibás, mert a verseny védelméhez és a közegészséghez fűződő érdeket nem tekintette nyomós közérdeknek. |
| --- | --- | --- |

2.

A nyomós közérdek hibás kizárása és az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése utolsó tagmondatának hibás értelmezése és alkalmazása

—

A megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel a Bizottság kizárta egyrészt a közzétételhez fűződő nyomós közérdek fennállását, másrészt más olyan közérdek fennállását, amely elsőbbséget élvez az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében védett érdekekkel szemben. A Bizottság – a Bizottság kontra EnbW (3) ítélkezési gyakorlatot megsértve – figyelmen kívül hagyta azt, hogy a végleges jelentésnek alapvető jelentősége van a nemzeti bíróságok előtti bírói jogvédelem szempontjából. A megtámadott határozat azért is mindenképpen hibás, mert a verseny védelméhez és a közegészséghez fűződő érdeket nem tekintette nyomós közérdeknek.

| 3. | Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása






  — | Végül a Bizottság az arányosság elvét megsértve helytelenül ítélte meg azt a lehetőséget, hogy részleges hozzáférést biztosítsanak a végleges jelentéshez. A Bizottság általi, közigazgatási jellegű értékelést a szenzitív és objektíve titkos adatok esetében ki lehetett volna takarni. Semmi nem akadályozta meg, hogy a végleges jelentésből egy olyan, nem bizalmas változatot készítsenek, amelyből kellően megismerhető az ICIM értékelése anélkül, hogy ehhez esetleg (még ha ez valószínűtlen is) kereskedelmi titkot kelljen felfedni. |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének téves értelmezése és alkalmazása

—

Végül a Bizottság az arányosság elvét megsértve helytelenül ítélte meg azt a lehetőséget, hogy részleges hozzáférést biztosítsanak a végleges jelentéshez. A Bizottság általi, közigazgatási jellegű értékelést a szenzitív és objektíve titkos adatok esetében ki lehetett volna takarni. Semmi nem akadályozta meg, hogy a végleges jelentésből egy olyan, nem bizalmas változatot készítsenek, amelyből kellően megismerhető az ICIM értékelése anélkül, hogy ehhez esetleg (még ha ez valószínűtlen is) kereskedelmi titkot kelljen felfedni.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

(2)  A kijelölt szervezeteknek az aktív beültethető orvostechnikai eszközökről szóló 90/385/EGK tanácsi irányelv és az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK irányelv alapján történő kijelöléséről és felügyeletéről (EGT-vonatkozású szöveg) szóló, 2013. szeptember 24-i 920/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet.

(3)  Lásd a Bíróság 2014. február 27-i Bizottság kontra EnBW ítéletét (C-365/12. P., 107. pont).

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/24

---

2016. december 14-én benyújtott kereset – HJ kontra EMA

(T-881/16. sz. ügy)

(2017/C 046/27)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: HJ (London, Egyesült Királyság) (képviselők: L. Levi és A. Blot ügyvédek)

Alperes: Európai Gyógyszerügynökség

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | kötelezze az alperest jelképesen egy euró megfizetésére az őt ért nem vagyoni kár megtérítéseként; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest jelképesen egy euró megfizetésére az őt ért nem vagyoni kár megtérítéseként;

| — | kötelezze az alperest a 2015. július 22-i feljegyzésnek, és ebből következően a felperes által 2015. július 23-án adott válasznak a felperes személyi aktájából való visszavonására; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a 2015. július 22-i feljegyzésnek, és ebből következően a felperes által 2015. július 23-án adott válasznak a felperes személyi aktájából való visszavonására;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság által 2016. március 21-én hozott, a felperes által 2015. november 26-án benyújtott kártérítési kérelmet elutasító határozatot, és semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság által 2016. október 19-én hozott, a felperes által 2016. június 20-án a hivatkozott határozattal szemben benyújtott panaszt elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság által 2016. március 21-én hozott, a felperes által 2015. november 26-án benyújtott kártérítési kérelmet elutasító határozatot, és semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság által 2016. október 19-én hozott, a felperes által 2016. június 20-án a hivatkozott határozattal szemben benyújtott panaszt elutasító határozatot;

| — | az alperest kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amellyel azt állítja, hogy a jelen ügyben teljesülnek az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége megállapításának feltételei, nevezetesen a felrótt magatartás jogellenessége, a kár tényleges bekövetkezése, valamint az állítólagos magatartás és a hivatkozott kár közötti okozati összefüggés fennállása. A felperes szerint a személyi aktájában szereplő iratokat, amelyeket közzétettek és az Európai Gyógyszerügynökség valamennyi alkalmazottja számára meghatározott ideig hozzáférhetővé tettek, nem tisztességesen és jogszerűen, hanem az adatgyűjtés céljától eltérő célból kezelték anélkül, hogy a cél megváltoztatását a felperes kifejezetten engedélyezte volna. Ezeknek a szenzitív adatoknak a terjesztése következésképpen megkérdőjelezte a felperes feddhetetlenségét, és ezáltal tényleges és biztos nem vagyoni kárt okozott számára. A felperes szerint ezt a kárt teljes egészében az Ügynökség vétkes magatartásának kell betudni.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/25

---

2016. december 15-én benyújtott kereset – Sipral World kontra EUIPO – La Dolfina (DOLFINA)

(T-882/16. sz. ügy)

(2017/C 046/28)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Sipral World, SL (Barcelona, Spanyolország) (képviselő: R. Almaraz Palmero ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: La Dolfina, SA (Buenos Aires, Argentína)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: Felperes

A vitatott védjegy: a „DOLFINA” európai uniós szóvédjegy – 3 701 828. sz. európai uniós védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: Törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2016. szeptember 22-én hozott határozata (R 1897/2015-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t és a beavatkozót, a LA DOLFINA S. A.-t kötelezze a Törvényszék előtt folyó jogvitával kapcsolatos valamennyi költség viselésére, beleértve a második fellebbezési tanács előtti eljárást is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a beavatkozót, a LA DOLFINA S. A.-t kötelezze a Törvényszék előtt folyó jogvitával kapcsolatos valamennyi költség viselésére, beleértve a második fellebbezési tanács előtti eljárást is.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 2868/95 rendelet 22. és 40. szabályával összefüggésben értelmezett 15., 42., 51., 75. és 78. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 2868/95 rendelet 22. és 40. szabályával összefüggésben értelmezett 15., 42., 51., 75. és 78. cikkének megsértése.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/26

---

2016. december 19-én benyújtott kereset – Xiaomi kontra EUIPO – Apple (MI PAD)

(T-893/16. sz. ügy)

(2017/C 046/29)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Xiaomi, Inc. (Peking, Kína) (képviselők: T. Raab és C. Tenkhoff ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Apple Inc. (Cupertino, Kalifornia, Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: felperes

A vitatott védjegy:„MI PAD” európai uniós szóvédjegy – 12 780 987. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2016. szeptember 22-én hozott határozata (R 363/2016-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t, és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t, és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/26

---

2016. december 19-én benyújtott kereset – Air France kontra Bizottság

(T-894/16. sz. ügy)

(2017/C 046/30)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Société Air France (Roissy-en-France, Franciaország) (képviselő: R. Sermier ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Marseille Provence repülőtér és a repülőteret használó légitársaságok javára Franciaország által nyújtott SA.22932 (korábbi NN 37/07) számú intézkedésről szóló, 2014. február 20-i (EU) 2016/1698 bizottsági határozatot (az értesítés a C(2014) 870. számú dokumentummal történt); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Marseille Provence repülőtér és a repülőteret használó légitársaságok javára Franciaország által nyújtott SA.22932 (korábbi NN 37/07) számú intézkedésről szóló, 2014. február 20-i (EU) 2016/1698 bizottsági határozatot (az értesítés a C(2014) 870. számú dokumentummal történt);

| — | kötelezze az Európai Bizottságot az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Bizottságot az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat a Bouches-du-Rhône megye által a „Marseille-Provence 2” (MP2) terminálnak nyújtott támogatást illetően hibákat tartalmaz. Különösen:






  — | az intézkedés nem felel meg világosan meghatározott közérdekű céloknak. A Bizottságnak a megtámadott határozatban foglalt értékelése nincs megfelelően megindokolva, továbbá az említett értékelést téves jogalkalmazás és mérlegelési hiba jellemzi:






  — | a légi forgalom várt növekedésével való szembenézésre irányuló célkitűzést, illetve |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat a Bouches-du-Rhône megye által a „Marseille-Provence 2” (MP2) terminálnak nyújtott támogatást illetően hibákat tartalmaz. Különösen:

—

az intézkedés nem felel meg világosan meghatározott közérdekű céloknak. A Bizottságnak a megtámadott határozatban foglalt értékelése nincs megfelelően megindokolva, továbbá az említett értékelést téves jogalkalmazás és mérlegelési hiba jellemzi:

—

a légi forgalom várt növekedésével való szembenézésre irányuló célkitűzést, illetve

| — | a régió gazdasági fejlődésének elősegítésére irányuló célkitűzést illetően; |
| --- | --- |

—

a régió gazdasági fejlődésének elősegítésére irányuló célkitűzést illetően;

| — | a támogatás nem szükséges. |
| --- | --- |

—

a támogatás nem szükséges.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat az Airport Marketing Services társasággal kötött reklámfelület-vásárlási szerződést illetően hibákat tartalmaz. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat az Airport Marketing Services társasággal kötött reklámfelület-vásárlási szerződést illetően hibákat tartalmaz.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat az MP2 terminálon utasonként fizetendő díjtételeket illetően hibákat tartalmaz. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat az MP2 terminálon utasonként fizetendő díjtételeket illetően hibákat tartalmaz.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/27

---

2016. december 13-án benyújtott kereset – Toontrack Music kontra EUIPO (SUPERIOR DRUMMER)

(T-895/16. sz. ügy)

(2017/C 046/31)

Az eljárás nyelve: svéd

Felek

Felperes: Toontrack Music AB (Umeå, Svédország) (képviselő: L. E. Ström ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy:„SUPERIOR DRUMMER’” európai uniós szóvédjegy – 13 945 019. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2016. október 3-án hozott határozata (R 2438/2015-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről felmerült költségek, valamint az EUIPO saját költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről felmerült költségek, valamint az EUIPO saját költségeinek viselésére.

Jogalap

| — | a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, 7. cikke (2) bekezdésének és 65. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, 7. cikke (2) bekezdésének és 65. cikkének megsértése.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/28

---

2016. december 20-án benyújtott kereset – Starbucks (HK) kontra EUIPO – Now Wireless (nowwireless)

(T-908/16. sz. ügy)

(2017/C 046/32)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Starbucks (HK) Ltd (Hong Kong, Kína) (képviselő: P. Kavanagh, Solicitor)

Alperes: European Union Intellectual Property Office (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Now Wireless Ltd (Whyteleafe, Egyesült Királyság)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A vitatott védjegy: a „nowwireless” szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy – 6 782 569. sz. védjegybejelentés.

AZ EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2016. október 17-én hozott határozata (R 662/2016-4. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és a felszólalási osztály határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és a felszólalási osztály határozatát;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 8. cikke (5) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 8. cikke (5) bekezdésének megsértése.

---

| 13.2.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/28

---

2016. december 28-án benyújtott kereset – Winkler kontra Bizottság

(T-916/16. sz. ügy)

(2017/C 046/33)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Bernd Winkler (Grange, Írország) (képviselő: A. Kässens ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperes 2016. szeptember 30-i, panaszt elutasító határozatát, és kötelezze az alperest arra, hogy hozzon határozatot a felperes 2011. szeptember 14-i kérelmének nyilvántartásba vételekor fennálló tőkeérték kiszámításáról; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes 2016. szeptember 30-i, panaszt elutasító határozatát, és kötelezze az alperest arra, hogy hozzon határozatot a felperes 2011. szeptember 14-i kérelmének nyilvántartásba vételekor fennálló tőkeérték kiszámításáról;

| — | másodlagosan kötelezze az alperest 19 920,39 euró összegű, a felperes nyugdíjszámlájára befizetendő kártérítésre. |
| --- | --- |

—

másodlagosan kötelezze az alperest 19 920,39 euró összegű, a felperes nyugdíjszámlájára befizetendő kártérítésre.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első az észszerű határidő, a jogbiztonság és a tisztességes eljárás, valamint a tájékoztatás és a meghallgatás elvének megsértésére alapított jogalap.
  A felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a kérelmének késedelmes feldolgozásával a megfelelően lefolytatandó közigazgatási eljárás összes elvét megsértette. A felperest a sérelmezett intézkedés meghozatala előtt meg sem hallgatták. |
| --- | --- |

1.

Az első az észszerű határidő, a jogbiztonság és a tisztességes eljárás, valamint a tájékoztatás és a meghallgatás elvének megsértésére alapított jogalap.

A felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a kérelmének késedelmes feldolgozásával a megfelelően lefolytatandó közigazgatási eljárás összes elvét megsértette. A felperest a sérelmezett intézkedés meghozatala előtt meg sem hallgatták.

| 2. | A második, az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy egyéb, nála nem idősebb kollégák hasonló kérelmeit sokkal gyorsabban feldolgozták, noha szerinte nem áll fenn az ilyen eltérő bánásmódot igazoló objektív ok. |
| --- | --- |

2.

A második, az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy egyéb, nála nem idősebb kollégák hasonló kérelmeit sokkal gyorsabban feldolgozták, noha szerinte nem áll fenn az ilyen eltérő bánásmódot igazoló objektív ok.

| 3. | A harmadik jogalap a bizalomvédelem megsértésén alapul.
  A felperes végső soron a kérelmének benyújtása és a tőkeérték végleges átvitele közötti időszakra vonatkozó kamatnak a kiszámított tőkeértékből történő levonását kifogásolja, amelyről a felperest korábban nem tájékoztatták. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a bizalomvédelem megsértésén alapul.

A felperes végső soron a kérelmének benyújtása és a tőkeérték végleges átvitele közötti időszakra vonatkozó kamatnak a kiszámított tőkeértékből történő levonását kifogásolja, amelyről a felperest korábban nem tájékoztatták.

---