# Eiropas Savienības C 407/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 407 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 4. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 407

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 4. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 8.–11. jūnija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 247, 7.7.2016 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI2015. gada 24. jūnija sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256, 14.7.2016 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 8.–11. jūnija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 247, 7.7.2016 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI2015. gada 24. jūnija sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256, 14.7.2016 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 247, 7.7.2016 .

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256, 14.7.2016 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2015. gada 9. jūnija |
| 2016/C 407/01 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (2014/2152(INI)) | 2 |
| 2016/C 407/02 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs (2014/2206(INI)) | 18 |
| 2016/C 407/03 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par virzību uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns (2014/2151(INI)) | 25 |
| | Trešdiena, 2015. gada 10. jūnija |
| 2016/C 407/04 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par ES un Krievijas attiecībām (2015/2001(INI)) | 35 |
| 2016/C 407/05 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par OLAF Uzraudzības komitejas 2014. gada pārskatu (2015/2699(RSP)) | 42 |
| 2016/C 407/06 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par stāvokli Ungārijā (2015/2700(RSP)) | 46 |
| 2016/C 407/07 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par Turcijas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2953(RSP)) | 50 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 11. jūnija |
| 2016/C 407/08 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par Sīriju — stāvoklis Palmīrā un Mazen Darwish lieta (2015/2732(RSP)) | 61 |
| 2016/C 407/09 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par Paragvaju – ar bērnu grūtniecību saistītie juridiskie aspekti (2015/2733(RSP)) | 66 |
| 2016/C 407/10 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par stāvokli Nepālā pēc zemestrīces (2015/2734(RSP)) | 70 |
| 2016/C 407/11 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par stratēģiski militāro stāvokli Melnās jūras baseinā pēc tam, kad Krievija nelikumīgi aneksēja Krimu (2015/2036(INI)) | 74 |
| 2016/C 407/12 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par nesen atklātajiem augsta līmeņa korupcijas gadījumiem FIFA (2015/2730(RSP)) | 81 |
| | Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija |
| 2016/C 407/13 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija rezolūcija par ekonomikas pārvaldības sistēmas pārskatīšanu — padarītā darba izvērtējums un jauni uzdevumi (2014/2145(INI)) | 86 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 9. jūnija

2016/C 407/01

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (2014/2152(INI))

2

2016/C 407/02

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs (2014/2206(INI))

18

2016/C 407/03

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par virzību uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns (2014/2151(INI))

25

Trešdiena, 2015. gada 10. jūnija

2016/C 407/04

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par ES un Krievijas attiecībām (2015/2001(INI))

35

2016/C 407/05

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par OLAF Uzraudzības komitejas 2014. gada pārskatu (2015/2699(RSP))

OLAF

42

2016/C 407/06

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par stāvokli Ungārijā (2015/2700(RSP))

46

2016/C 407/07

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par Turcijas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2953(RSP))

50

Ceturtdiena, 2015. gada 11. jūnija

2016/C 407/08

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par Sīriju — stāvoklis Palmīrā un Mazen Darwish lieta (2015/2732(RSP))

61

2016/C 407/09

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par Paragvaju – ar bērnu grūtniecību saistītie juridiskie aspekti (2015/2733(RSP))

66

2016/C 407/10

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par stāvokli Nepālā pēc zemestrīces (2015/2734(RSP))

70

2016/C 407/11

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par stratēģiski militāro stāvokli Melnās jūras baseinā pēc tam, kad Krievija nelikumīgi aneksēja Krimu (2015/2036(INI))

74

2016/C 407/12

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par nesen atklātajiem augsta līmeņa korupcijas gadījumiem FIFA (2015/2730(RSP))

FIFA

81

Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija

2016/C 407/13

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija rezolūcija par ekonomikas pārvaldības sistēmas pārskatīšanu — padarītā darba izvērtējums un jauni uzdevumi (2014/2145(INI))

86

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija |
| 2016/C 407/14 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Sotirios Zarianopoulos imunitāti (2015/2015(IMM)) | 96 |
| 2016/C 407/15 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Udo Voigt imunitāti (2015/2072(IMM)) | 98 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija

2016/C 407/14

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Sotirios Zarianopoulos imunitāti (2015/2015(IMM))

Sotirios Zarianopoulos

96

2016/C 407/15

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Udo Voigt imunitāti (2015/2072(IMM))

Udo Voigt

98

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2015. gada 9. jūnija |
| 2016/C 407/16 | P8_TA(2015)0217Tiešo maksājumu korekcijas likme attiecībā uz 2015. kalendāro gadu ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz 2015. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi, kura paredzēta Regulā (ES) Nr. 1306/2013 (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))P8_TC1-COD(2015)0070Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko attiecībā uz 2015. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi, kura paredzēta Regulā (ES) Nr. 1306/2013 | 100 |
| | Trešdiena, 2015. gada 10. jūnija |
| 2016/C 407/17 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola Dohas grozījumu, un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE)) | 101 |
| 2016/C 407/18 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Islandi, no otras puses, par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE)) | 102 |
| 2016/C 407/19 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam par Horvātijas pievienošanos 2000. gada 29. maija Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un tās 2001. gada 16. oktobra Protokolam (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE)) | 103 |
| 2016/C 407/20 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam par Horvātijas pievienošanos 1997. gada 26. maija Konvencijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, par cīņu pret korupciju, kurā iejauktas Eiropas Kopienu amatpersonas vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonas (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE)) | 104 |
| | Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija |
| 2016/C 407/21 | P8_TA(2015)0236Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))P8_TC1-COD(2015)0009Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds | 105 |
| 2016/C 407/22 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2015/000 TA 2015 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD)) | 107 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 9. jūnija

2016/C 407/16

P8_TA(2015)0217Tiešo maksājumu korekcijas likme attiecībā uz 2015. kalendāro gadu ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz 2015. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi, kura paredzēta Regulā (ES) Nr. 1306/2013 (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))P8_TC1-COD(2015)0070Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko attiecībā uz 2015. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi, kura paredzēta Regulā (ES) Nr. 1306/2013

100

Trešdiena, 2015. gada 10. jūnija

2016/C 407/17

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola Dohas grozījumu, un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE))

101

2016/C 407/18

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Islandi, no otras puses, par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE))

102

2016/C 407/19

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam par Horvātijas pievienošanos 2000. gada 29. maija Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un tās 2001. gada 16. oktobra Protokolam (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE))

103

2016/C 407/20

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam par Horvātijas pievienošanos 1997. gada 26. maija Konvencijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, par cīņu pret korupciju, kurā iejauktas Eiropas Kopienu amatpersonas vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonas (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE))

104

Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija

2016/C 407/21

P8_TA(2015)0236Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))P8_TC1-COD(2015)0009Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds

105

2016/C 407/22

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2015/000 TA 2015 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD))

107

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

4.11.2016

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2015.–2016. GADA SESIJA

2015. gada 8.–11. jūnija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 247, 7.7.2016.

PIEŅEMTIE TEKSTI

2015. gada 24. jūnija sēde

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256, 14.7.2016.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 9. jūnija

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/2

---

P8_TA(2015)0218

ES stratēģija sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (2014/2152(INI))

(2016/C 407/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cilvēku tirdzniecības un prostitūcijas izmantošanas no trešo personu puses novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cilvēku tirdzniecības un prostitūcijas izmantošanas no trešo personu puses novēršanu,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO “Pekina+5” (2000. gadā), “Pekina+10” (2005. gadā) un “Pekina+15” (2010. gadā) īpašajās sanāksmēs, un “Pekina+20” pārskatīšanas konferences rezultātu dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO “Pekina+5” (2000. gadā), “Pekina+10” (2005. gadā) un “Pekina+15” (2010. gadā) īpašajās sanāksmēs, un “Pekina+20” pārskatīšanas konferences rezultātu dokumentu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 606/2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 606/2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1567/2003 par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1567/2003 par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BusinessEurope, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BusinessEurope, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (8),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (desmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (desmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (10), un saistīto Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 1. marta spriedumu Test-Achats lietā (C-236/09) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (10), un saistīto Eiropas Savienības Tiesas 2011. gada 1. marta spriedumu Test-Achats lietā (C-236/09) (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020.), ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2011. gada martā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020.), ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2011. gada martā (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. marta paziņojumu “Stingrāka apņemšanās veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību — Sieviešu harta” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. marta paziņojumu “Stingrāka apņemšanās veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību — Sieviešu harta” (COM(2010)0078),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma” (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma” (COM(2011)0567),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 16. septembra darba dokumentu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010.–2015. gads) starpposma pārskatīšana” (SWD(2013)0339), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2013. gada 16. septembra darba dokumentu “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010.–2015. gads) starpposma pārskatīšana” (SWD(2013)0339),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada 8. marta darba dokumentu “ES rīcības plāns par dzimumu līdztiesību un sieviešu emancipāciju attīstības jomā 2010.–2015. gadam” (SWD(2010)0265), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2010. gada 8. marta darba dokumentu “ES rīcības plāns par dzimumu līdztiesību un sieviešu emancipāciju attīstības jomā 2010.–2015. gadam” (SWD(2010)0265),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 2014. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes 2014. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta C pētījumu “Pētījums par stratēģijas līdztiesībai starp sievietēm un vīriešiem 2010.–2015. gadam novērtējumu kā ieguldījums Pekinas rīcības platformas mērķu sasniegšanā”, kas publicēts 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta C pētījumu “Pētījums par stratēģijas līdztiesībai starp sievietēm un vīriešiem 2010.–2015. gadam novērtējumu kā ieguldījums Pekinas rīcības platformas mērķu sasniegšanā”, kas publicēts 2014. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Pamattiesību aģentūras (FRA) ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES pētījums. Galvenie rezultāti”, kas publicēts 2014. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pamattiesību aģentūras (FRA) ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES pētījums. Galvenie rezultāti”, kas publicēts 2014. gada martā,

| — | ņemot vērā Eiropas Pamattiesību aģentūras (FRA) ziņojumu “Romu sieviešu diskriminācija un dzīves apstākļi 11 ES dalībvalstīs”, kas publicēts 2014. gada oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pamattiesību aģentūras (FRA) ziņojumu “Romu sieviešu diskriminācija un dzīves apstākļi 11 ES dalībvalstīs”, kas publicēts 2014. gada oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Pamattiesību aģentūras (FRA) ziņojumu “Transpersonas Eiropas Savienībā — salīdzinoša ES LGBT pētījuma datu analīze”, kas publicēts 2014. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pamattiesību aģentūras (FRA) ziņojumu “Transpersonas Eiropas Savienībā — salīdzinoša ES LGBT pētījuma datu analīze”, kas publicēts 2014. gada decembrī,

| — | ņemot vērā 1995. gada 15. jūnija rezolūciju par Ceturto Pasaules sieviešu konferenci Pekinā “Vienlīdzība, attīstība un miers” (13), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās Pasaules sieviešu konferences rīcības platformas izpildes kontroli (Pekina + 10) (14) un 2010. gada 25. februāra rezolūciju “Pekina + 15 — ANO rīcības programma dzimumu līdztiesībai” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 15. jūnija rezolūciju par Ceturto Pasaules sieviešu konferenci Pekinā “Vienlīdzība, attīstība un miers” (13), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās Pasaules sieviešu konferences rīcības platformas izpildes kontroli (Pekina + 10) (14) un 2010. gada 25. februāra rezolūciju “Pekina + 15 — ANO rīcības programma dzimumu līdztiesībai” (15),

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2009. gadā (16), 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2010. gadā (17), 2012. gada 13. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2011. gadā (18), un 2015. gada 10. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2013. gadā (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2009. gadā (16), 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2010. gadā (17), 2012. gada 13. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2011. gadā (18), un 2015. gada 10. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2013. gadā (19),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par principa “Vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par principa “Vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (20),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par dzimumu stereotipu izskaušanu Eiropas Savienībā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par dzimumu stereotipu izskaušanu Eiropas Savienībā (21),

| — | ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem (22) un 2013. gada 12. marta rezolūciju par ekonomiskās krīzes ietekmi uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem (22) un 2013. gada 12. marta rezolūciju par ekonomiskās krīzes ietekmi uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām (23),

| — | ņemot vērā 2013. gada 6. februāra rezolūciju par ANO Sieviešu statusa komisijas 57. sesiju: visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana un novēršana (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 6. februāra rezolūciju par ANO Sieviešu statusa komisijas 57. sesiju: visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana un novēršana (24),

| — | ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par principa “vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par principa “vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (25),

| — | ņemot vērā 2013. gada 20. novembra rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 20. novembra rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (26),

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (27),

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: Gada izaugsmes pētījums par 2014. gadu (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: Gada izaugsmes pētījums par 2014. gadu (28),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0163/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0163/2015),

| A. | tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi ir izšķirošas pamattiesības, kas atzītas Eiropas Savienības līgumos un kas dziļi sakņojas Eiropas sabiedrībā un ir nozīmīgas un obligāti nepieciešamas tās tālākai attīstībai, un tās vienlīdz jāīsteno likumdošanā, praksē, judikatūrā un reālajā dzīvē; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi ir izšķirošas pamattiesības, kas atzītas Eiropas Savienības līgumos un kas dziļi sakņojas Eiropas sabiedrībā un ir nozīmīgas un obligāti nepieciešamas tās tālākai attīstībai, un tās vienlīdz jāīsteno likumdošanā, praksē, judikatūrā un reālajā dzīvē;

| B. | tā kā ES ir vēsturiski spērusi nozīmīgus soļus, lai nostiprinātu sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, bet pēdējo desmit gadu laikā ES mērogā bija vērojama tempu samazināšanās politiskajā rīcībā un reformās, kas vērstas uz dzimumu līdztiesību; tā kā Komisijas iepriekšējā stratēģija bija pārāk vāja un rezultātā nedeva pietiekamu rīcību par labu dzimumu līdztiesībai; tā kā jaunai stratēģijai vajadzēs dot jaunu impulsu un rosināt konkrētu rīcību sieviešu tiesību nostiprināšanai un dzimumu līdztiesības veicināšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir vēsturiski spērusi nozīmīgus soļus, lai nostiprinātu sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, bet pēdējo desmit gadu laikā ES mērogā bija vērojama tempu samazināšanās politiskajā rīcībā un reformās, kas vērstas uz dzimumu līdztiesību; tā kā Komisijas iepriekšējā stratēģija bija pārāk vāja un rezultātā nedeva pietiekamu rīcību par labu dzimumu līdztiesībai; tā kā jaunai stratēģijai vajadzēs dot jaunu impulsu un rosināt konkrētu rīcību sieviešu tiesību nostiprināšanai un dzimumu līdztiesības veicināšanai;

| C. | tā kā ar Komisijas iepriekšējo stratēģiju gan tika sasniegti daži izvirzītie mērķi, bet netika panākta pilnīga dzimumu līdztiesība, tajā bieži trūka norādījumu uz dažādu diskriminācijas veidu mijiedarbību, precīzu mērķu un efektīvu izvērtēšanas pasākumu un dzimumu līdztiesības integrētā pieeja joprojām tika īstenota tikai ierobežoti; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar Komisijas iepriekšējo stratēģiju gan tika sasniegti daži izvirzītie mērķi, bet netika panākta pilnīga dzimumu līdztiesība, tajā bieži trūka norādījumu uz dažādu diskriminācijas veidu mijiedarbību, precīzu mērķu un efektīvu izvērtēšanas pasākumu un dzimumu līdztiesības integrētā pieeja joprojām tika īstenota tikai ierobežoti;

| D. | tā kā dzimumu līdztiesība ir ES pamatvērtība, kas atzīta līgumos un Pamattiesību hartā, un ES ir uzņēmusies īpašo uzdevumu to integrēt visās savās darbībās; tā kā dzimumu līdztiesība ir būtiska kā stratēģisks mērķis, lai sasniegtu vispārējos ES mērķus, piemēram, ieskicētās nodarbinātības kvotas stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros, un izšķirošais ekonomiskais kapitāls, lai veicinātu taisnīgu un iekļaujošu ekonomisko izaugsmi; tā kā profesionālās nevienlīdzības samazināšana nav tikai mērķis vienlīdzīgas attieksmes ziņā, bet arī darba tirgus efektivitātes un elastības ziņā; |
| --- | --- |

D.

tā kā dzimumu līdztiesība ir ES pamatvērtība, kas atzīta līgumos un Pamattiesību hartā, un ES ir uzņēmusies īpašo uzdevumu to integrēt visās savās darbībās; tā kā dzimumu līdztiesība ir būtiska kā stratēģisks mērķis, lai sasniegtu vispārējos ES mērķus, piemēram, ieskicētās nodarbinātības kvotas stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros, un izšķirošais ekonomiskais kapitāls, lai veicinātu taisnīgu un iekļaujošu ekonomisko izaugsmi; tā kā profesionālās nevienlīdzības samazināšana nav tikai mērķis vienlīdzīgas attieksmes ziņā, bet arī darba tirgus efektivitātes un elastības ziņā;

| E. | tā kā joprojām saglabājas lielas atšķirības starp romiem un pārējo sabiedrību izglītības, nodarbinātības, veselības un diskriminācijas ziņā un romu sieviešu situācija ES ir pat sliktāka daudzkārtējas diskriminācijas rezultātā, kura balstās gan uz etnisko piederību, gan uz dzimumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā joprojām saglabājas lielas atšķirības starp romiem un pārējo sabiedrību izglītības, nodarbinātības, veselības un diskriminācijas ziņā un romu sieviešu situācija ES ir pat sliktāka daudzkārtējas diskriminācijas rezultātā, kura balstās gan uz etnisko piederību, gan uz dzimumu;

| F. | tā kā Eiropas ekonomisko un politisko pozīciju var uzlabot un demogrāfisko pārmaiņu sekas var apturēt tikai tad, ja tiek likts lietā visu sieviešu un vīriešu talants un potenciāls; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas ekonomisko un politisko pozīciju var uzlabot un demogrāfisko pārmaiņu sekas var apturēt tikai tad, ja tiek likts lietā visu sieviešu un vīriešu talants un potenciāls;

| G. | tā kā mēs nevaram turpināt būt piesaistīti nevajadzīgiem un vides ziņā neilgtspējīgiem ekonomikas modeļiem, kas balstās uz novecojušu darba sadali pēc dzimuma, kuru nomainījusi sieviešu integrācija darba tirgū; tā kā mums ir vajadzīgs jauns un sociāli ilgtspējīgs modelis, kas balstās uz zināšanām un inovācijām un kas ražošanas struktūrā ietver visus sieviešu talantus, tostarp apstrīdot dažus nozaru standartus un faktorus, kuri nosaka to, ka vīriešiem un sievietēm ir atšķirīgas profesijas, — tāds modelis, kas izlīdzina atbildības līdzsvaru vīriešu un sieviešu starpā publiskajā un privātajā sfērā un kas saskaņo abu dzimumu darbinieku personīgo un darba dzīvi; |
| --- | --- |

G.

tā kā mēs nevaram turpināt būt piesaistīti nevajadzīgiem un vides ziņā neilgtspējīgiem ekonomikas modeļiem, kas balstās uz novecojušu darba sadali pēc dzimuma, kuru nomainījusi sieviešu integrācija darba tirgū; tā kā mums ir vajadzīgs jauns un sociāli ilgtspējīgs modelis, kas balstās uz zināšanām un inovācijām un kas ražošanas struktūrā ietver visus sieviešu talantus, tostarp apstrīdot dažus nozaru standartus un faktorus, kuri nosaka to, ka vīriešiem un sievietēm ir atšķirīgas profesijas, — tāds modelis, kas izlīdzina atbildības līdzsvaru vīriešu un sieviešu starpā publiskajā un privātajā sfērā un kas saskaņo abu dzimumu darbinieku personīgo un darba dzīvi;

| H. | tā kā piekļuves nodrošināšana pieejamiem, kvalitatīviem bērnu aprūpes pakalpojumiem un atbalsta pakalpojumiem veciem cilvēkiem vai citiem apgādājamajiem ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu piedalīšanos darba tirgū, izglītībā un apmācībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā piekļuves nodrošināšana pieejamiem, kvalitatīviem bērnu aprūpes pakalpojumiem un atbalsta pakalpojumiem veciem cilvēkiem vai citiem apgādājamajiem ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu piedalīšanos darba tirgū, izglītībā un apmācībā;

| I. | tā kā šogad Pekinas platformai aprit divdesmit gadi un tās mērķi un to īstenošana pilnā apmērā ir tik aktuāli kā vēl nekad; |
| --- | --- |

I.

tā kā šogad Pekinas platformai aprit divdesmit gadi un tās mērķi un to īstenošana pilnā apmērā ir tik aktuāli kā vēl nekad;

| J. | tā kā vardarbība pret sievietēm, vai tā būtu fiziska, seksuāla vai psiholoģiska, ir nozīmīgs šķērslis sieviešu un vīriešu līdztiesībai un joprojām ir visizplatītākais cilvēktiesību pārkāpums, kas skar visus sabiedrības slāņus, bet — viens no tādiem noziegumiem, par kuriem ziņo visretāk; tā kā, neraugoties uz veiktajiem pasākumiem šā fenomena apkarošanai, saskaņā ar FRA pētījuma datiem, kas tika veikts 2014. gada martā, 55 % sieviešu savā dzīves laikā ir piedzīvojušas viena vai vairāku veidu seksuālu uzmākšanos un 33 % sieviešu pēc 15 gadu vecuma sasniegšanas ir piedzīvojušas fizisku un/vai seksuālu vardarbību; tā kā dzīve bez vardarbības ir priekšnoteikums pilnīgai integrācijai sabiedrībā un ir jāievieš stingri pasākumi, lai apkarotu pret sievietēm vērstu vardarbību; |
| --- | --- |

J.

tā kā vardarbība pret sievietēm, vai tā būtu fiziska, seksuāla vai psiholoģiska, ir nozīmīgs šķērslis sieviešu un vīriešu līdztiesībai un joprojām ir visizplatītākais cilvēktiesību pārkāpums, kas skar visus sabiedrības slāņus, bet — viens no tādiem noziegumiem, par kuriem ziņo visretāk; tā kā, neraugoties uz veiktajiem pasākumiem šā fenomena apkarošanai, saskaņā ar FRA pētījuma datiem, kas tika veikts 2014. gada martā, 55 % sieviešu savā dzīves laikā ir piedzīvojušas viena vai vairāku veidu seksuālu uzmākšanos un 33 % sieviešu pēc 15 gadu vecuma sasniegšanas ir piedzīvojušas fizisku un/vai seksuālu vardarbību; tā kā dzīve bez vardarbības ir priekšnoteikums pilnīgai integrācijai sabiedrībā un ir jāievieš stingri pasākumi, lai apkarotu pret sievietēm vērstu vardarbību;

| K. | tā kā piespiedu prostitūcija ir vardarbība, kas jo īpaši skar visneaizsargātākās personas, ir visvairāk saistīta ar organizētās noziedzības tīkliem un cilvēku tirdzniecību un ir šķērslis sieviešu un vīriešu līdztiesībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā piespiedu prostitūcija ir vardarbība, kas jo īpaši skar visneaizsargātākās personas, ir visvairāk saistīta ar organizētās noziedzības tīkliem un cilvēku tirdzniecību un ir šķērslis sieviešu un vīriešu līdztiesībai;

| L. | tā kā sievietes ar tradicionālajām struktūrām un nodokļu šķēršļiem tiek virzītas uz “sekundāra pelnītāja” statusu, kas izpaužas kā vertikāla un horizontāla segregācija darba tirgū, nepastāvīga algota darba vēsture un darba samaksas nevienlīdzības dzimumu starpā, un tā kā neapmaksātu kopšanas, bērnu aprūpes, vecāku cilvēku un citu apgādājamo aprūpes un mājsaimniecības darbu daudz biežāk veic sievietes un viņām tādējādi ir mazāk laika, lai varētu strādāt algotu darbu, un šis apstāklis savukārt noved pie daudz zemākas pensijas, kas ir iemesls, kāpēc ir jāturpina ar konkrētiem pasākumiem veicināt darba un ģimenes dzīves apvienošanu, jo īpaši, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, turklāt visupirms ir vairāk jāiesaista vīrieši; |
| --- | --- |

L.

tā kā sievietes ar tradicionālajām struktūrām un nodokļu šķēršļiem tiek virzītas uz “sekundāra pelnītāja” statusu, kas izpaužas kā vertikāla un horizontāla segregācija darba tirgū, nepastāvīga algota darba vēsture un darba samaksas nevienlīdzības dzimumu starpā, un tā kā neapmaksātu kopšanas, bērnu aprūpes, vecāku cilvēku un citu apgādājamo aprūpes un mājsaimniecības darbu daudz biežāk veic sievietes un viņām tādējādi ir mazāk laika, lai varētu strādāt algotu darbu, un šis apstāklis savukārt noved pie daudz zemākas pensijas, kas ir iemesls, kāpēc ir jāturpina ar konkrētiem pasākumiem veicināt darba un ģimenes dzīves apvienošanu, jo īpaši, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, turklāt visupirms ir vairāk jāiesaista vīrieši;

| M. | tā kā sieviešu nodarbinātības līmenis ir 63 % jeb 53,5 %, ja nodarbinātību rēķina pēc pilnas slodzes ekvivalenta (29); tā kā no dzimuma atkarīga darba samaksas atšķirība ir 16,4 % un no dzimuma atkarīga pensiju atšķirība ir vidēji 39 % apmērā; tā kā sieviešu dalība darba tirgū ne vienmēr nozīmē ietekmi, amatus, kas saistīti ar varu un lēmumu pieņemšanu, galvenokārt ieņemot vīriešiem, un tas ierobežo sieviešu iespējas realizēt ietekmi un nozīmē demokrātijas trūkumu lēmumu pieņemšanā, ja ņem vērā, ka sievietes veido pusi no iedzīvotāju skaita; tā kā dzimumu līdztiesības veicināšana ir kas vairāk nekā tikai uz dzimumu balstītas diskriminācijas aizliegšana un ir pierādījies, ka pozitīva rīcība sieviešu atbalstam ir būtiska, lai viņas varētu pilnībā integrēties darba tirgū, politisko un ekonomikas lēmumu pieņemšanā un sabiedrībā kopumā; tā kā sieviešu izslēgšanai no varas pozīcijām un lēmumu pieņemšanas struktūrām ir kaitīga ietekme uz viņu spēju ietekmēt gan savu attīstību un emancipāciju, gan sabiedrības attīstību; |
| --- | --- |

M.

tā kā sieviešu nodarbinātības līmenis ir 63 % jeb 53,5 %, ja nodarbinātību rēķina pēc pilnas slodzes ekvivalenta (29); tā kā no dzimuma atkarīga darba samaksas atšķirība ir 16,4 % un no dzimuma atkarīga pensiju atšķirība ir vidēji 39 % apmērā; tā kā sieviešu dalība darba tirgū ne vienmēr nozīmē ietekmi, amatus, kas saistīti ar varu un lēmumu pieņemšanu, galvenokārt ieņemot vīriešiem, un tas ierobežo sieviešu iespējas realizēt ietekmi un nozīmē demokrātijas trūkumu lēmumu pieņemšanā, ja ņem vērā, ka sievietes veido pusi no iedzīvotāju skaita; tā kā dzimumu līdztiesības veicināšana ir kas vairāk nekā tikai uz dzimumu balstītas diskriminācijas aizliegšana un ir pierādījies, ka pozitīva rīcība sieviešu atbalstam ir būtiska, lai viņas varētu pilnībā integrēties darba tirgū, politisko un ekonomikas lēmumu pieņemšanā un sabiedrībā kopumā; tā kā sieviešu izslēgšanai no varas pozīcijām un lēmumu pieņemšanas struktūrām ir kaitīga ietekme uz viņu spēju ietekmēt gan savu attīstību un emancipāciju, gan sabiedrības attīstību;

| N. | tā kā dzimumu kvotas un kodēti saraksti politisko lēmumu pieņemšanā ir apliecinājuši sevi par visefektīvākajiem instrumentiem, ar ko risināt diskriminācijas un dzimumu līdzsvara trūkuma problēmas un uzlabot demokrātisku pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanas struktūrās; |
| --- | --- |

N.

tā kā dzimumu kvotas un kodēti saraksti politisko lēmumu pieņemšanā ir apliecinājuši sevi par visefektīvākajiem instrumentiem, ar ko risināt diskriminācijas un dzimumu līdzsvara trūkuma problēmas un uzlabot demokrātisku pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanas struktūrās;

| O. | tā kā darba un privātās dzīves saskaņošanas politikas neveicināšana, elastīga darba laika nepietiekama veicināšana, jo īpaši vīriešiem, un zems bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājumu izmantošanas līmenis ir nozīmīgi šķēršļi sieviešu ekonomiskajai neatkarībai un vienlīdzīgai atbildības sadalei ģimenē un mājās; |
| --- | --- |

O.

tā kā darba un privātās dzīves saskaņošanas politikas neveicināšana, elastīga darba laika nepietiekama veicināšana, jo īpaši vīriešiem, un zems bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājumu izmantošanas līmenis ir nozīmīgi šķēršļi sieviešu ekonomiskajai neatkarībai un vienlīdzīgai atbildības sadalei ģimenē un mājās;

| P. | tā kā Eiropā nabadzībai nesamērīgi ir “sievietes seja”, nabadzība un sociālā atstumtība jo īpaši skar vientuļās mātes, sievietes ar invaliditāti, jaunas un vecas sievietes, migrantes un sievietes no etniskām minoritātēm, — viņas visas skar nabadzība un sociālā atstumtība, un šo situāciju vēl vairāk pastiprina ekonomikas krīze un specifiski taupības pasākumi, kuri nedrīkstētu būt par attaisnojumu tam, ka tiek mazāk darīts vienlīdzības labā, kā arī darbvietu nestabilitāte, nepilnas slodzes darbs, mazas algas un pensijas, grūtības piekļūt pamata sociālajiem un veselības pakalpojumiem un tas, ka jo īpaši tiek likvidētas darbvietas publiskajā sektorā un kopšanas un aprūpes pakalpojumu jomā, kas padara vēl nozīmīgāku dzimumu līdztiesības perspektīvu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropā nabadzībai nesamērīgi ir “sievietes seja”, nabadzība un sociālā atstumtība jo īpaši skar vientuļās mātes, sievietes ar invaliditāti, jaunas un vecas sievietes, migrantes un sievietes no etniskām minoritātēm, — viņas visas skar nabadzība un sociālā atstumtība, un šo situāciju vēl vairāk pastiprina ekonomikas krīze un specifiski taupības pasākumi, kuri nedrīkstētu būt par attaisnojumu tam, ka tiek mazāk darīts vienlīdzības labā, kā arī darbvietu nestabilitāte, nepilnas slodzes darbs, mazas algas un pensijas, grūtības piekļūt pamata sociālajiem un veselības pakalpojumiem un tas, ka jo īpaši tiek likvidētas darbvietas publiskajā sektorā un kopšanas un aprūpes pakalpojumu jomā, kas padara vēl nozīmīgāku dzimumu līdztiesības perspektīvu;

| Q. | tā kā lauku apvidos sievietes vairāk cieš no dažāda veida diskriminācijas un dzimumu stereotipiem nekā sievietes pilsētās un sieviešu nodarbinātības līmenis lauku apvidos ir daudz zemāks nekā pilsētās; tā kā lauku apvidus skar kvalitatīvas nodarbinātības iespēju trūkums; tā kā turklāt daudzas sievietes nekad nav oficiāli strādājušas un līdz ar to netiek reģistrētas kā bezdarbnieces un netiek iekļautas bezdarba statistikā, kas rada īpašas finansiālas un juridiskas problēmas saistībā ar tiesībām uz maternitātes un slimības atvaļinājumu, tiesībām uz pensiju un piekļuvi sociālajam nodrošinājumam, kā arī problēmas laulības šķiršanas gadījumā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā lauku apvidos sievietes vairāk cieš no dažāda veida diskriminācijas un dzimumu stereotipiem nekā sievietes pilsētās un sieviešu nodarbinātības līmenis lauku apvidos ir daudz zemāks nekā pilsētās; tā kā lauku apvidus skar kvalitatīvas nodarbinātības iespēju trūkums; tā kā turklāt daudzas sievietes nekad nav oficiāli strādājušas un līdz ar to netiek reģistrētas kā bezdarbnieces un netiek iekļautas bezdarba statistikā, kas rada īpašas finansiālas un juridiskas problēmas saistībā ar tiesībām uz maternitātes un slimības atvaļinājumu, tiesībām uz pensiju un piekļuvi sociālajam nodrošinājumam, kā arī problēmas laulības šķiršanas gadījumā;

| R. | tā kā tradicionālajām dzimumu lomām un stereotipiem vēl joprojām ir liela ietekme uz darba dalīšanu mājās, izglītību, karjeru, darbavietā un sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

R.

tā kā tradicionālajām dzimumu lomām un stereotipiem vēl joprojām ir liela ietekme uz darba dalīšanu mājās, izglītību, karjeru, darbavietā un sabiedrībā kopumā;

| S. | tā kā stereotipiskām dzimumu lomām un tradicionālajām struktūrām ir negatīva ietekme uz veselību un vispārēju piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, kas ir cilvēka pamattiesības un tādēļ tās nekādā ziņā nedrīkstētu ierobežot; tā kā tiesības kontrolēt savu ķermeni un tiesības uz pašnoteikšanos ir principiāls priekšnoteikums vispārējai līdztiesībai; |
| --- | --- |

S.

tā kā stereotipiskām dzimumu lomām un tradicionālajām struktūrām ir negatīva ietekme uz veselību un vispārēju piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, kas ir cilvēka pamattiesības un tādēļ tās nekādā ziņā nedrīkstētu ierobežot; tā kā tiesības kontrolēt savu ķermeni un tiesības uz pašnoteikšanos ir principiāls priekšnoteikums vispārējai līdztiesībai;

| T. | tā kā pasaulē katrs sestais pāris piedzīvo kāda veida neauglības problēmu; tā kā Komisijai būtu jānāk klajā ar jaunu salīdzinošo analīzi par medicīnisko apaugļošanu Eiropas Savienībā, jo 2008. gada pētījums (SANCO/2008/C6/051), kurš tobrīd parādīja ievērojamu nevienlīdzību piekļuvei neauglības ārstēšanai, ir novecojis; |
| --- | --- |

T.

tā kā pasaulē katrs sestais pāris piedzīvo kāda veida neauglības problēmu; tā kā Komisijai būtu jānāk klajā ar jaunu salīdzinošo analīzi par medicīnisko apaugļošanu Eiropas Savienībā, jo 2008. gada pētījums (SANCO/2008/C6/051), kurš tobrīd parādīja ievērojamu nevienlīdzību piekļuvei neauglības ārstēšanai, ir novecojis;

| U. | tā kā joprojām ir tādas mācību iestādes, kas praktizē dzimumu segregāciju, un mācību materiāli bieži vien satur stereotipus, kas palīdz turpināt tradicionālās nodalītās lomas, kuras piešķirtas meitenēm un zēniem un kurām ir negatīva ietekme uz viņu izvēli; tā kā šos lomu paraugus vēl vairāk nostiprina īpaši sieviešu atspoguļojums un tēls, ko nodod plašsaziņas līdzekļi, internetā pieejamie materiāli un reklāma; |
| --- | --- |

U.

tā kā joprojām ir tādas mācību iestādes, kas praktizē dzimumu segregāciju, un mācību materiāli bieži vien satur stereotipus, kas palīdz turpināt tradicionālās nodalītās lomas, kuras piešķirtas meitenēm un zēniem un kurām ir negatīva ietekme uz viņu izvēli; tā kā šos lomu paraugus vēl vairāk nostiprina īpaši sieviešu atspoguļojums un tēls, ko nodod plašsaziņas līdzekļi, internetā pieejamie materiāli un reklāma;

| V. | tā kā mūsdienās transpersonas visā ES saskaras ar biežu diskrimināciju, vajāšanu un vardarbību to dzimumidentitātes vai dzimuma izpausmes dēļ; |
| --- | --- |

V.

tā kā mūsdienās transpersonas visā ES saskaras ar biežu diskrimināciju, vajāšanu un vardarbību to dzimumidentitātes vai dzimuma izpausmes dēļ;

| W. | tā kā ES ir atbildīga un ieņem parauga lomu attiecībā uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, kam vajadzētu kļūt par pamatjautājumu tās ārlietās; tā kā dzimumu līdztiesība, cīņa pret vardarbību saistībā ar dzimumu un sieviešu iespēju veicināšana ir būtiski svarīga starptautisko attīstības mērķu sasniegšanai un sekmīgai ES ārējai, attīstības sadarbības un starptautiskās tirdzniecības politikai; tā ka sievietes ir ne tikai mazāk aizsargātas pret enerģētikas, vides un klimata pārmaiņām, bet arī faktiskas darbojošās personas attiecībā uz mazināšanas un pielāgošanās stratēģiju, kā arī virzošais spēks taisnīgam un ilgtspējīgam izaugsmes modelim; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES ir atbildīga un ieņem parauga lomu attiecībā uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, kam vajadzētu kļūt par pamatjautājumu tās ārlietās; tā kā dzimumu līdztiesība, cīņa pret vardarbību saistībā ar dzimumu un sieviešu iespēju veicināšana ir būtiski svarīga starptautisko attīstības mērķu sasniegšanai un sekmīgai ES ārējai, attīstības sadarbības un starptautiskās tirdzniecības politikai; tā ka sievietes ir ne tikai mazāk aizsargātas pret enerģētikas, vides un klimata pārmaiņām, bet arī faktiskas darbojošās personas attiecībā uz mazināšanas un pielāgošanās stratēģiju, kā arī virzošais spēks taisnīgam un ilgtspējīgam izaugsmes modelim;

| X. | tā kā iestāžu mehānismi ir svarīgs pamats dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; tā kā dzimumu līdztiesība arī jāskata kā svarīgs, kardināls visu politikas jomu aspekts Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs — kopā ar integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, dzimumu līdztiesības principa ievērošanas budžeta plānošanā un ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējuma koncepcijām; |
| --- | --- |

X.

tā kā iestāžu mehānismi ir svarīgs pamats dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; tā kā dzimumu līdztiesība arī jāskata kā svarīgs, kardināls visu politikas jomu aspekts Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs — kopā ar integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, dzimumu līdztiesības principa ievērošanas budžeta plānošanā un ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējuma koncepcijām;

| Y. | tā kā datu sadalījums pēc dzimumiem ir vitāli svarīgs instruments, lai panāktu patiesu progresu un efektīvi izvērtētu rezultātus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā datu sadalījums pēc dzimumiem ir vitāli svarīgs instruments, lai panāktu patiesu progresu un efektīvi izvērtētu rezultātus;

| Z. | tā kā pēdējos gados daudzās dalībvalstīs sabiedrībā ir sevi pieteikušas kustības, kas vērstas pret dzimumu līdztiesību, mēģinot pastiprināt tradicionālās dzimumu lomas un radot izaicinājumu gūtajiem panākumiem dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā pēdējos gados daudzās dalībvalstīs sabiedrībā ir sevi pieteikušas kustības, kas vērstas pret dzimumu līdztiesību, mēģinot pastiprināt tradicionālās dzimumu lomas un radot izaicinājumu gūtajiem panākumiem dzimumu līdztiesības jomā;

| AA. | tā kā pastāvošie izaicinājumi un gūtā pieredze rāda, ka saskaņotas politikas trūkums dažādās jomās tika radījis grūtības un ka ir nepieciešams piemērots finanšu līdzekļu samērs un labāka koordinācija, izplatīšana un sieviešu tiesību veicināšana, ņemot vērā mainīgās situācijas; |
| --- | --- |

AA.

tā kā pastāvošie izaicinājumi un gūtā pieredze rāda, ka saskaņotas politikas trūkums dažādās jomās tika radījis grūtības un ka ir nepieciešams piemērots finanšu līdzekļu samērs un labāka koordinācija, izplatīšana un sieviešu tiesību veicināšana, ņemot vērā mainīgās situācijas;

Vispārēji ieteikumi

| 1. | aicina Komisiju izstrādāt un pieņemt jaunu atsevišķu stratēģiju sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesībai Eiropā, kuras mērķis ir radīt vienādas iespējas un kura balstās uz iepriekšējās stratēģijas prioritārajām jomām, lai izbeigtu visu veidu diskrimināciju, no kā cieš sievietes darba tirgū attiecībā uz algām, pensijām, lēmumu pieņemšanu, piekļuvi precēm un pakalpojumiem un ģimenes un darba dzīves savienošanu, un pret sievietēm vērstu visu veidu vardarbību un lai likvidētu diskriminējošās struktūras un praksi, kas saistītas ar dzimumu; uzsver, ka jaunajā sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības stratēģijā ir rūpīgi jāņem vērā dažādie un krusteniskie diskriminācijas veidi, kā teikts Pamattiesību hartas 21. pantā, kam pamatā ir kopīgi faktori, bet kas atšķirīgi skar sievietes, un jāizstrādā īpašas darbības, lai nostiprinātu dažādu sieviešu grupu, tostarp — sieviešu ar invaliditāti, migranšu un sieviešu no etniskām minoritātēm, romu sieviešu, gados vecāku sieviešu, vientuļo māšu un LGBTI — tiesības; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju izstrādāt un pieņemt jaunu atsevišķu stratēģiju sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesībai Eiropā, kuras mērķis ir radīt vienādas iespējas un kura balstās uz iepriekšējās stratēģijas prioritārajām jomām, lai izbeigtu visu veidu diskrimināciju, no kā cieš sievietes darba tirgū attiecībā uz algām, pensijām, lēmumu pieņemšanu, piekļuvi precēm un pakalpojumiem un ģimenes un darba dzīves savienošanu, un pret sievietēm vērstu visu veidu vardarbību un lai likvidētu diskriminējošās struktūras un praksi, kas saistītas ar dzimumu; uzsver, ka jaunajā sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības stratēģijā ir rūpīgi jāņem vērā dažādie un krusteniskie diskriminācijas veidi, kā teikts Pamattiesību hartas 21. pantā, kam pamatā ir kopīgi faktori, bet kas atšķirīgi skar sievietes, un jāizstrādā īpašas darbības, lai nostiprinātu dažādu sieviešu grupu, tostarp — sieviešu ar invaliditāti, migranšu un sieviešu no etniskām minoritātēm, romu sieviešu, gados vecāku sieviešu, vientuļo māšu un LGBTI — tiesības;

| 2. | aicina Komisiju arī izstrādāt pasākumus ar mērķi izskaust diskrimināciju pret visām sievietēm to dažādībā plašākas pretdiskriminācijas stratēģijas ietvaros un konkrēta un atsevišķa LGBTI ceļveža ietvaros; šajā nolūkā mudina Padomi pēc iespējas drīz panākt kopīgu nostāju attiecībā uz Padomes direktīvas priekšlikumu par principa par vienlīdzīgu attieksmi pret personām neatkarīgi no reliģiskās piederības vai ticības, vecuma, dzimuma vai dzimumorientācijas, kurš ir ticis bloķēts, kopš to pieņēma Parlaments 2009. gada aprīlī; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju arī izstrādāt pasākumus ar mērķi izskaust diskrimināciju pret visām sievietēm to dažādībā plašākas pretdiskriminācijas stratēģijas ietvaros un konkrēta un atsevišķa LGBTI ceļveža ietvaros; šajā nolūkā mudina Padomi pēc iespējas drīz panākt kopīgu nostāju attiecībā uz Padomes direktīvas priekšlikumu par principa par vienlīdzīgu attieksmi pret personām neatkarīgi no reliģiskās piederības vai ticības, vecuma, dzimuma vai dzimumorientācijas, kurš ir ticis bloķēts, kopš to pieņēma Parlaments 2009. gada aprīlī;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā 2010.–2015. gadam nav pievērsta īpaša uzmanība invaliditātes jautājumam, neraugoties uz to, ka sievietes ar invaliditāti bieži atrodas neizdevīgākā stāvoklī nekā vīrieši ar invaliditāti un viņas biežāk apdraud nabadzība un sociālā atstumtība; tādēļ aicina Komisiju pievērsties sieviešu ar invaliditāti vajadzībām, lai nodrošinātu, ka viņas arvien vairāk piedalās darba tirgū; šajā saistībā arī pauž nožēlu, ka Eiropas Invaliditātes stratēģijā 2010. –2020. gadam nav arī iekļauta integrēta perspektīva attiecībā uz dzimumu vai atsevišķa nodaļa, kas būtu veltīta invaliditātes politikai, īpašu uzmanību vēršot uz dzimumu; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā 2010.–2015. gadam nav pievērsta īpaša uzmanība invaliditātes jautājumam, neraugoties uz to, ka sievietes ar invaliditāti bieži atrodas neizdevīgākā stāvoklī nekā vīrieši ar invaliditāti un viņas biežāk apdraud nabadzība un sociālā atstumtība; tādēļ aicina Komisiju pievērsties sieviešu ar invaliditāti vajadzībām, lai nodrošinātu, ka viņas arvien vairāk piedalās darba tirgū; šajā saistībā arī pauž nožēlu, ka Eiropas Invaliditātes stratēģijā 2010. –2020. gadam nav arī iekļauta integrēta perspektīva attiecībā uz dzimumu vai atsevišķa nodaļa, kas būtu veltīta invaliditātes politikai, īpašu uzmanību vēršot uz dzimumu;

| 4. | aicina Komisiju strukturēti iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus stratēģijas attīstīšanā un pastāvīgā izvērtēšanā; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju strukturēti iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus stratēģijas attīstīšanā un pastāvīgā izvērtēšanā;

| 5. | aicina dalībvalstis nostiprināt darba koplīguma slēgšanas sarunu praksi un uzraudzīt, lai šāda prakse tiktu pilnībā īstenota gan privātajā, gan publiskajā sektorā kā būtiski nepieciešams rīks darba attiecību regulēšanai, diskriminācijas apkarošanai darba algas ziņā un līdztiesības veicināšanai; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis nostiprināt darba koplīguma slēgšanas sarunu praksi un uzraudzīt, lai šāda prakse tiktu pilnībā īstenota gan privātajā, gan publiskajā sektorā kā būtiski nepieciešams rīks darba attiecību regulēšanai, diskriminācijas apkarošanai darba algas ziņā un līdztiesības veicināšanai;

| 6. | aicina Komisiju, izvērtējot Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, ņemt vērā diskriminācijas gadījumus; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju, izvērtējot Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, ņemt vērā diskriminācijas gadījumus;

| 7. | aicina Komisiju skaidri izklāstīt to, kādu lomu tā vēlētos, lai ES uzņemas pasaulē un darbā ar dalībvalstīm, tostarp to kompetentajām iestādēm, attiecībā uz dzimumu līdztiesības veicināšanu gan Savienībā, gan ārpus tās robežām, un tiekties uz šiem mērķiem gan ar integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai visās jomās koncepciju, gan ar atsevišķiem konkrētiem mērķpasākumiem; uzsver nepieciešamību integrēt dzimumu perspektīvu un cīņu pret vardarbību saistībā ar dzimumu ES ārpolitikā, attīstības sadarbības politikā un starptautiskās tirdzniecības politikā un nodrošināt nepieciešamos finanšu instrumentus un cilvēkresursus; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju skaidri izklāstīt to, kādu lomu tā vēlētos, lai ES uzņemas pasaulē un darbā ar dalībvalstīm, tostarp to kompetentajām iestādēm, attiecībā uz dzimumu līdztiesības veicināšanu gan Savienībā, gan ārpus tās robežām, un tiekties uz šiem mērķiem gan ar integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai visās jomās koncepciju, gan ar atsevišķiem konkrētiem mērķpasākumiem; uzsver nepieciešamību integrēt dzimumu perspektīvu un cīņu pret vardarbību saistībā ar dzimumu ES ārpolitikā, attīstības sadarbības politikā un starptautiskās tirdzniecības politikā un nodrošināt nepieciešamos finanšu instrumentus un cilvēkresursus;

| 8. | vēlreiz pauž nožēlu, ka stratēģijā “Eiropa 2020” netika pietiekami iekļauta dzimumu perspektīva, un tādēļ aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka dzimumu līdztiesība tiek iekļauta visās programmās, rīcībās un iniciatīvās, ko sāk saskaņā ar šo stratēģiju, un iekļaut stratēģijā īpašu pīlāru attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, uzskatīt turpmākās stratēģijas mērķus par daļu no Eiropas pusgada, kā arī iekļaut dzimumu perspektīvu konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un gada izaugsmes pētījumā; |
| --- | --- |

8.

vēlreiz pauž nožēlu, ka stratēģijā “Eiropa 2020” netika pietiekami iekļauta dzimumu perspektīva, un tādēļ aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka dzimumu līdztiesība tiek iekļauta visās programmās, rīcībās un iniciatīvās, ko sāk saskaņā ar šo stratēģiju, un iekļaut stratēģijā īpašu pīlāru attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, uzskatīt turpmākās stratēģijas mērķus par daļu no Eiropas pusgada, kā arī iekļaut dzimumu perspektīvu konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un gada izaugsmes pētījumā;

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis vākt, analizēt un publicēt uzticamus statistikas datus, kas sadalīti pēc dzimumiem, un dzimumu līdztiesības rādītājus visās politikas jomās un visos pārvaldības līmeņos, balstoties uz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras paveikto darbu, lai būtu iespējams analizēt dzimumu līdztiesības stratēģiju struktūru un piemērošanu ES un dalībvalstīs, šīs stratēģijas atjaunināt un izvērtēt to, kā tiek piemērota dzimumu jautājumu iekļaušana visās attiecīgajās valstu un Savienības politikas jomās, un, ja iespējams, tālāk sadalīt šos datus, balstoties uz rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību un invaliditāti, lai nodrošinātu, ka ir iespējama krusteniska analīze visām politikas jomām, tādējādi dokumentējot daudzkārtējo diskrimināciju, no kuras cieš noteiktas sieviešu grupas; mudina Komisiju un dalībvalstis ierosināt dzimumu ietekmes novērtējumus attiecībā uz dalībvalstu politikas jomām, jo īpaši tad, kad tiek ierosinātas darba un pensiju reformas; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un dalībvalstis vākt, analizēt un publicēt uzticamus statistikas datus, kas sadalīti pēc dzimumiem, un dzimumu līdztiesības rādītājus visās politikas jomās un visos pārvaldības līmeņos, balstoties uz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras paveikto darbu, lai būtu iespējams analizēt dzimumu līdztiesības stratēģiju struktūru un piemērošanu ES un dalībvalstīs, šīs stratēģijas atjaunināt un izvērtēt to, kā tiek piemērota dzimumu jautājumu iekļaušana visās attiecīgajās valstu un Savienības politikas jomās, un, ja iespējams, tālāk sadalīt šos datus, balstoties uz rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību un invaliditāti, lai nodrošinātu, ka ir iespējama krusteniska analīze visām politikas jomām, tādējādi dokumentējot daudzkārtējo diskrimināciju, no kuras cieš noteiktas sieviešu grupas; mudina Komisiju un dalībvalstis ierosināt dzimumu ietekmes novērtējumus attiecībā uz dalībvalstu politikas jomām, jo īpaši tad, kad tiek ierosinātas darba un pensiju reformas;

| 10. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju konkrēta rīcības plāna veidā ar skaidru norādi uz atbildīgajām ieinteresētajām personām, nodrošinot, ka jo īpaši tiek ņemtas vērā turpmāk norādītās īpašās ierosmes šādās jomās: vardarbība pret sievietēm, darbs un laiks, sievietes amatos, kas saistīti ar pilnvarām un lēmumu pieņemšanu, finanšu resursi, veselība, zināšanas, izglītība un plašsaziņas līdzekļi, plašāks pasaules konteksts, iestāžu mehānismi un integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; uzsver nepieciešamību attiecīgā gadījumā un pilnībā ievērojot ES kompetences jomas, ieviest tiesību aktus, lai nostiprinātu dzimumu līdztiesības juridisko satvaru; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju konkrēta rīcības plāna veidā ar skaidru norādi uz atbildīgajām ieinteresētajām personām, nodrošinot, ka jo īpaši tiek ņemtas vērā turpmāk norādītās īpašās ierosmes šādās jomās: vardarbība pret sievietēm, darbs un laiks, sievietes amatos, kas saistīti ar pilnvarām un lēmumu pieņemšanu, finanšu resursi, veselība, zināšanas, izglītība un plašsaziņas līdzekļi, plašāks pasaules konteksts, iestāžu mehānismi un integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; uzsver nepieciešamību attiecīgā gadījumā un pilnībā ievērojot ES kompetences jomas, ieviest tiesību aktus, lai nostiprinātu dzimumu līdztiesības juridisko satvaru;

Vardarbība pret sievietēm un ar dzimumu saistīta vardarbība

| 11. | atkārtoti mudina Komisiju, tāpat kā tika mudināts 2014. gada 25. februāra rezolūcijā ar ieteikumiem vardarbības pret sievietēm apkarošanai, iesniegt tiesību aktu, kurš nodrošinātu gan saskaņotu sistēmu statistikas datu ieguvei, gan arī dalībvalstu pastiprinātu pieeju jebkāda veida vardarbības pret meitenēm un sievietēm un ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanai un apkarošanai un padarot iespējamu vieglu piekļuvi tiesai; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti mudina Komisiju, tāpat kā tika mudināts 2014. gada 25. februāra rezolūcijā ar ieteikumiem vardarbības pret sievietēm apkarošanai, iesniegt tiesību aktu, kurš nodrošinātu gan saskaņotu sistēmu statistikas datu ieguvei, gan arī dalībvalstu pastiprinātu pieeju jebkāda veida vardarbības pret meitenēm un sievietēm un ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanai un apkarošanai un padarot iespējamu vieglu piekļuvi tiesai;

| 12. | aicina Komisiju turpmākajā stratēģijā iekļaut ar dzimumu saistītas vardarbības definīciju atbilstoši Direktīvas 2012/29/ES noteikumiem un pēc iespējas drīz nākt klajā ar visaptverošu stratēģiju attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm un ar dzimumu saistītu vardarbību, tajā iekļaujot saistošu tiesību aktu; aicina Padomi aktivizēt pārejas klauzulu, vienbalsīgi pieņemot lēmumu, kurā atzītu vardarbību dzimuma dēļ kā to noziegumu jomu, kuri uzskaitīti LESD 83. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju turpmākajā stratēģijā iekļaut ar dzimumu saistītas vardarbības definīciju atbilstoši Direktīvas 2012/29/ES noteikumiem un pēc iespējas drīz nākt klajā ar visaptverošu stratēģiju attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm un ar dzimumu saistītu vardarbību, tajā iekļaujot saistošu tiesību aktu; aicina Padomi aktivizēt pārejas klauzulu, vienbalsīgi pieņemot lēmumu, kurā atzītu vardarbību dzimuma dēļ kā to noziegumu jomu, kuri uzskaitīti LESD 83. panta 1. punktā;

| 13. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju ES pievienoties Stambulas konvencijai un pēc iespējas drīz sākt šo procedūru, kā arī ar jaunās stratēģijas palīdzību veicināt to, lai dalībvalstis ratificētu Stambulas konvenciju, un aktīvi strādāt, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm un meitenēm; aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju izvērtēt iespēju ES pievienoties Stambulas konvencijai un pēc iespējas drīz sākt šo procedūru, kā arī ar jaunās stratēģijas palīdzību veicināt to, lai dalībvalstis ratificētu Stambulas konvenciju, un aktīvi strādāt, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm un meitenēm; aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju;

| 14. | atgādina par savu aicinājumu Komisijai izsludināt 2016. gadu par Eiropas gadu pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības apkarošanai, kura laikā prioritāte būtu jāpiešķir tālejošu un efektīvu stratēģiju veicināšanai, lai ievērojami samazinātu vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

14.

atgādina par savu aicinājumu Komisijai izsludināt 2016. gadu par Eiropas gadu pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības apkarošanai, kura laikā prioritāte būtu jāpiešķir tālejošu un efektīvu stratēģiju veicināšanai, lai ievērojami samazinātu vardarbību pret sievietēm un meitenēm;

| 15. | aicina ES atbalstīt dalībvalstis kampaņu un stratēģiju izstrādāšanā pret ikdienas uzmākšanos sievietēm publiskās vietās un labākās prakses nodošanā citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

15.

aicina ES atbalstīt dalībvalstis kampaņu un stratēģiju izstrādāšanā pret ikdienas uzmākšanos sievietēm publiskās vietās un labākās prakses nodošanā citām dalībvalstīm;

| 16. | uzskata, ka ir steidzami nepieciešams pārraudzīt, kā tiek transponēta un īstenota direktīva par obligātajiem tiesību standartiem, atbalstu cietušajiem, kas kļuvuši par upuri kriminālnoziegumam, un viņu aizsardzību, regula par savstarpēju aizsardzības pasākumu atzīšanu civillietās un direktīva par Eiropas aizsardzības rīkojumu līdz 2015. gadam un turpmāk; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ir steidzami nepieciešams pārraudzīt, kā tiek transponēta un īstenota direktīva par obligātajiem tiesību standartiem, atbalstu cietušajiem, kas kļuvuši par upuri kriminālnoziegumam, un viņu aizsardzību, regula par savstarpēju aizsardzības pasākumu atzīšanu civillietās un direktīva par Eiropas aizsardzības rīkojumu līdz 2015. gadam un turpmāk;

| 17. | aicina Komisiju stratēģijā iekļaut kampaņas par “pilnīgu neiecietību” un atbalstīt dalībvalstis, tām veicinot sabiedrībā labāku informētību par vardarbības pret sievietēm problēmu un veicinot ikgadējas informētības kampaņas par vardarbības un izmantošanas cēloņiem un attiecībā uz novēršanu, tiesas pieejamību un atbalstu cietušajiem; uzsver, ka ir būtiski cīņā pret vardarbību, kas vērsta pret sievietēm, iekļaut visu sabiedrību, konkrētāk, iesaistīt arī vīriešus un zēnus; arī aicina Komisiju sekot līdzi tam, kā īstenojas tās iniciatīvas cīņā pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju stratēģijā iekļaut kampaņas par “pilnīgu neiecietību” un atbalstīt dalībvalstis, tām veicinot sabiedrībā labāku informētību par vardarbības pret sievietēm problēmu un veicinot ikgadējas informētības kampaņas par vardarbības un izmantošanas cēloņiem un attiecībā uz novēršanu, tiesas pieejamību un atbalstu cietušajiem; uzsver, ka ir būtiski cīņā pret vardarbību, kas vērsta pret sievietēm, iekļaut visu sabiedrību, konkrētāk, iesaistīt arī vīriešus un zēnus; arī aicina Komisiju sekot līdzi tam, kā īstenojas tās iniciatīvas cīņā pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu;

| 18. | uzsver, ka nolūkā efektīvi apkarot pret sievietēm vērstu vardarbību un nesodāmību ir jāmainās sabiedrības attieksmei pret sievietēm un meitenēm, jo sievietēm pārāk bieži ir pakārtota nozīme un pret tām vērsta vardarbība pārāk bieži tiek paciesta vai netiek ņemta vērā; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu rīcību ar mērķi novērst un apkarot vardarbību tās dažādajos veidos un tās pamata cēloņus un aizsargāt sievietes, ko skārusi vardarbība, un pieņemt īpašus pasākumus attiecībā uz dažādajiem aspektiem, tostarp lielāku atbalstu sieviešu patvērumiem un organizācijām, kuras strādā, lai atbalstītu sievietes, kas cietušas no vardarbības, kura saistīta ar dzimumu, un profilaktiskiem pasākumiem, piemēram, dzimumu stereotipu un diskriminējošu sociāli kulturālu attieksmju no mazotnes apkarošanai, kā arī pārkāpēju sodīšanai; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka nolūkā efektīvi apkarot pret sievietēm vērstu vardarbību un nesodāmību ir jāmainās sabiedrības attieksmei pret sievietēm un meitenēm, jo sievietēm pārāk bieži ir pakārtota nozīme un pret tām vērsta vardarbība pārāk bieži tiek paciesta vai netiek ņemta vērā; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu rīcību ar mērķi novērst un apkarot vardarbību tās dažādajos veidos un tās pamata cēloņus un aizsargāt sievietes, ko skārusi vardarbība, un pieņemt īpašus pasākumus attiecībā uz dažādajiem aspektiem, tostarp lielāku atbalstu sieviešu patvērumiem un organizācijām, kuras strādā, lai atbalstītu sievietes, kas cietušas no vardarbības, kura saistīta ar dzimumu, un profilaktiskiem pasākumiem, piemēram, dzimumu stereotipu un diskriminējošu sociāli kulturālu attieksmju no mazotnes apkarošanai, kā arī pārkāpēju sodīšanai;

| 19. | norāda, ka nabadzības feminizēšanās varētu novest pie tā, ka pieaug sieviešu tirdzniecība, seksuāla ekspluatācija un piespiedu prostitūcija, ierobežojot sievietes līdz lielākai finansiālajai atkarībai; aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt iemeslus, kāpēc sievietes iesaistās prostitūcijā, un veidus, kā atturēt no pieprasījuma; uzsver, cik svarīgas ir programmas, ar kurām palīdz pārtraukt nodarboties ar prostitūciju; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka nabadzības feminizēšanās varētu novest pie tā, ka pieaug sieviešu tirdzniecība, seksuāla ekspluatācija un piespiedu prostitūcija, ierobežojot sievietes līdz lielākai finansiālajai atkarībai; aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt iemeslus, kāpēc sievietes iesaistās prostitūcijā, un veidus, kā atturēt no pieprasījuma; uzsver, cik svarīgas ir programmas, ar kurām palīdz pārtraukt nodarboties ar prostitūciju;

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi sistemātiski apmācīt kvalificētus darbiniekus, kas rūpētos par sievietēm, kuras cietušas no fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas vardarbības; uzskata, ka šādai apmācībai ir jābūt obligātai primārās un sekundārās palīdzības darbiniekiem, tostarp ārkārtas sociālo dienestu un medicīnas, civilās aizsardzības un policijas dienestu darbiniekiem; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir svarīgi sistemātiski apmācīt kvalificētus darbiniekus, kas rūpētos par sievietēm, kuras cietušas no fiziskas, seksuālas vai psiholoģiskas vardarbības; uzskata, ka šādai apmācībai ir jābūt obligātai primārās un sekundārās palīdzības darbiniekiem, tostarp ārkārtas sociālo dienestu un medicīnas, civilās aizsardzības un policijas dienestu darbiniekiem;

| 21. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un aicina Komisiju izvērtēt un uzraudzīt īstenošanu un identificēt labu praksi, ar kuru apmainīties dalībvalstīm, lai pieņemtu jaunu stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai pēc tam, kad pašreizējā stratēģija būs beigusi darboties 2016. gadā, — jaunajā stratēģijā būtu jāiekļauj dzimumu perspektīva un jāpiešķir prioritāte cilvēku tirdzniecības upuru tiesībām, īpašu uzmanību koncentrējot uz jaunām cilvēku tirdzniecības metodēm, kas attīstās, kad tiek panākts, ka vairs neizmanto citas, vairāk iesakņojušās metodes, kā arī nodrošināt, ka stratēģijas izstrādē visi dalībvalstu politiskie pasākumi, budžeti un rezultāti ir pārredzami un pieejami; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un aicina Komisiju izvērtēt un uzraudzīt īstenošanu un identificēt labu praksi, ar kuru apmainīties dalībvalstīm, lai pieņemtu jaunu stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai pēc tam, kad pašreizējā stratēģija būs beigusi darboties 2016. gadā, — jaunajā stratēģijā būtu jāiekļauj dzimumu perspektīva un jāpiešķir prioritāte cilvēku tirdzniecības upuru tiesībām, īpašu uzmanību koncentrējot uz jaunām cilvēku tirdzniecības metodēm, kas attīstās, kad tiek panākts, ka vairs neizmanto citas, vairāk iesakņojušās metodes, kā arī nodrošināt, ka stratēģijas izstrādē visi dalībvalstu politiskie pasākumi, budžeti un rezultāti ir pārredzami un pieejami;

| 22. | aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm, nodrošinot, ka uzmācīgas vajāšanas upuri var izmantot aizsardzību, ko sniedz pašreizējie pasākumi, piemēram, Eiropas aizsardzības rīkojums, regula par savstarpēju aizsardzības pasākumu atzīšanu civillietās un ES direktīva par cietušajiem, pārceļoties no vienas ES dalībvalsts uz citu, un apsvērt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu uzmācīgas vajāšanas upuru aizsardzību, ņemot vērā to, ka saskaņā ar datiem 18 % sieviešu ES ir piedzīvojušas uzmācīgu vajāšanu kopš 15 gadu vecuma un katrs piektais uzmācīgas vajāšanas upuris ir teicis, ka uzmācīga izturēšanās ir turpinājusies divus gadus vai ilgāk (30); |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm, nodrošinot, ka uzmācīgas vajāšanas upuri var izmantot aizsardzību, ko sniedz pašreizējie pasākumi, piemēram, Eiropas aizsardzības rīkojums, regula par savstarpēju aizsardzības pasākumu atzīšanu civillietās un ES direktīva par cietušajiem, pārceļoties no vienas ES dalībvalsts uz citu, un apsvērt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu uzmācīgas vajāšanas upuru aizsardzību, ņemot vērā to, ka saskaņā ar datiem 18 % sieviešu ES ir piedzīvojušas uzmācīgu vajāšanu kopš 15 gadu vecuma un katrs piektais uzmācīgas vajāšanas upuris ir teicis, ka uzmācīga izturēšanās ir turpinājusies divus gadus vai ilgāk (30);

| 23. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, tām sagatavojot savas rīcības programmas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, un īpašu uzmanību pievērst jauniem pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veidiem, piemēram, kiberuzmākšanās, kiberstalkings un kiberdraudēšana (31), kā arī veikt pastāvīgus novērtējumus; šajā saistībā uzsver arī to, cik svarīga ir cieša sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, lai agrāk konstatētu problēmas un tās efektīvāk apkarotu; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, tām sagatavojot savas rīcības programmas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, un īpašu uzmanību pievērst jauniem pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veidiem, piemēram, kiberuzmākšanās, kiberstalkings un kiberdraudēšana (31), kā arī veikt pastāvīgus novērtējumus; šajā saistībā uzsver arī to, cik svarīga ir cieša sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, lai agrāk konstatētu problēmas un tās efektīvāk apkarotu;

| 24. | aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis veicina tā dzimuma pilnīgu juridisko atzīšanu, kuram persona dod priekšroku, tostarp vārda, sociālās apdrošināšanas numura vai citu dzimuma norāžu maiņu personas dokumentos; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis veicina tā dzimuma pilnīgu juridisko atzīšanu, kuram persona dod priekšroku, tostarp vārda, sociālās apdrošināšanas numura vai citu dzimuma norāžu maiņu personas dokumentos;

| 25. | vēlreiz aicina Komisiju pēc iespējas drīz nodibināt Eiropas novērošanas centru (observatoriju) attiecībā uz vardarbību pret sievietēm, kurš atrastos Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta telpās un ko vadītu ES koordinators attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

25.

vēlreiz aicina Komisiju pēc iespējas drīz nodibināt Eiropas novērošanas centru (observatoriju) attiecībā uz vardarbību pret sievietēm, kurš atrastos Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta telpās un ko vadītu ES koordinators attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm;

Darbs un laiks

| 26. | aicina Komisiju jaunajā stratēģijā īpašu uzmanību pievērst dažādajām iespējām apvienot ģimenes un darba dzīvi; šajā saistībā pauž nožēlu par sarunu kavēšanos attiecībā uz maternitātes atvaļinājuma direktīvas pieņemšanu un atkārtoti apstiprina Parlamenta neierobežoto gatavību sadarboties; aicina tikmēr dalībvalstis aizsargāt to maternitātes pabalsta tiesības, veikt pasākumus, lai novērstu darba ņēmēju netaisnīgu atlaišanu no darba grūtniecības laikā, un pasargāt no netaisnīgas atlaišanas sievietes un vīriešus, kas veic aprūpes pienākumus; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju jaunajā stratēģijā īpašu uzmanību pievērst dažādajām iespējām apvienot ģimenes un darba dzīvi; šajā saistībā pauž nožēlu par sarunu kavēšanos attiecībā uz maternitātes atvaļinājuma direktīvas pieņemšanu un atkārtoti apstiprina Parlamenta neierobežoto gatavību sadarboties; aicina tikmēr dalībvalstis aizsargāt to maternitātes pabalsta tiesības, veikt pasākumus, lai novērstu darba ņēmēju netaisnīgu atlaišanu no darba grūtniecības laikā, un pasargāt no netaisnīgas atlaišanas sievietes un vīriešus, kas veic aprūpes pienākumus;

| 27. | norāda uz to, ka, neraugoties uz pieejamo finansējumu no ES līdzekļiem, dažas dalībvalstis ir veikušas budžeta samazinājumus, kas skar bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību, kvalitāti un izmaksas, attiecīgi negatīvi ietekmējot ģimenes un darba dzīves apvienošanu, kura jo īpaši skar sievietes; aicina Komisiju pārraudzīt Barselonas mērķu sasniegšanu un turpināt atbalstīt dalībvalstis, tām radot kvalitatīvi augstvērtīgu un izmaksu ziņā pieejamu bērna aprūpi ar piemērotiem aprūpes periodiem, un sekmīgi izstrādāt jaunus mērķus bērnu aprūpes struktūru jomā; šajā saistībā uzsver, cik svarīgi ir uzlabot bērnu, vecāku cilvēku un personu, kam nepieciešama īpaša aprūpe, kopšanas un aprūpes pakalpojumu nodrošinājumu, kvalitāti un pieejamību izmaksu ziņā, tostarp palīdzību apgādājamajiem, un nodrošināt, ka šādu pakalpojumu pieejamība ir savienojama ar pilnas slodzes darba laiku gan sievietēm, gan vīriešiem; norāda, ka dienas aprūpes centru un mazbērnu novietņu plašākas izmantošanas iespējas ir atkarīgas ne tikai no infrastruktūras izveidei nepieciešamās sabiedriskās politikas, bet arī no stimuliem darba devējiem, lai tie piedāvātu šādus risinājumus; |
| --- | --- |

27.

norāda uz to, ka, neraugoties uz pieejamo finansējumu no ES līdzekļiem, dažas dalībvalstis ir veikušas budžeta samazinājumus, kas skar bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību, kvalitāti un izmaksas, attiecīgi negatīvi ietekmējot ģimenes un darba dzīves apvienošanu, kura jo īpaši skar sievietes; aicina Komisiju pārraudzīt Barselonas mērķu sasniegšanu un turpināt atbalstīt dalībvalstis, tām radot kvalitatīvi augstvērtīgu un izmaksu ziņā pieejamu bērna aprūpi ar piemērotiem aprūpes periodiem, un sekmīgi izstrādāt jaunus mērķus bērnu aprūpes struktūru jomā; šajā saistībā uzsver, cik svarīgi ir uzlabot bērnu, vecāku cilvēku un personu, kam nepieciešama īpaša aprūpe, kopšanas un aprūpes pakalpojumu nodrošinājumu, kvalitāti un pieejamību izmaksu ziņā, tostarp palīdzību apgādājamajiem, un nodrošināt, ka šādu pakalpojumu pieejamība ir savienojama ar pilnas slodzes darba laiku gan sievietēm, gan vīriešiem; norāda, ka dienas aprūpes centru un mazbērnu novietņu plašākas izmantošanas iespējas ir atkarīgas ne tikai no infrastruktūras izveidei nepieciešamās sabiedriskās politikas, bet arī no stimuliem darba devējiem, lai tie piedāvātu šādus risinājumus;

| 28. | uzsver, ka ir svarīgi elastīgi darba veidi, kas ļauj sievietēm un vīriešiem apvienot darba un ģimenes dzīvi, ja darbiniekam ir brīva izvēle, un uzdod Komisijai koordinēt un veicināt labas prakses apmaiņu; šajā saistībā uzsver, ka ir nepieciešamas informācijas kampaņas par taisnīgu mājsaimniecības darbu, kopšanas un aprūpes sadalījumu, labāks ieguldījums aprūpes infrastruktūrā, vīriešu līdzdalības veicināšana un vismaz 10 dienas ilga paternitātes atvaļinājuma ieviešana, un bērna kopšanas atvaļinājuma pieejamība abiem vecākiem, bet ar spēcīgiem stimuliem tēviem, piemēram, bērna kopšanas atvaļinājums, kas nav nododams; uzsver, ka vienlīdzīgs bērna kopšanas atvaļinājums dod labumu visiem ģimenes locekļiem un var kalpot kā stimuls diskriminācijas, kura saistīta ar bērna kopšanas atvaļinājumu, samazināšanai; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir svarīgi elastīgi darba veidi, kas ļauj sievietēm un vīriešiem apvienot darba un ģimenes dzīvi, ja darbiniekam ir brīva izvēle, un uzdod Komisijai koordinēt un veicināt labas prakses apmaiņu; šajā saistībā uzsver, ka ir nepieciešamas informācijas kampaņas par taisnīgu mājsaimniecības darbu, kopšanas un aprūpes sadalījumu, labāks ieguldījums aprūpes infrastruktūrā, vīriešu līdzdalības veicināšana un vismaz 10 dienas ilga paternitātes atvaļinājuma ieviešana, un bērna kopšanas atvaļinājuma pieejamība abiem vecākiem, bet ar spēcīgiem stimuliem tēviem, piemēram, bērna kopšanas atvaļinājums, kas nav nododams; uzsver, ka vienlīdzīgs bērna kopšanas atvaļinājums dod labumu visiem ģimenes locekļiem un var kalpot kā stimuls diskriminācijas, kura saistīta ar bērna kopšanas atvaļinājumu, samazināšanai;

| 29. | aicina pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu augstāku sieviešu nodarbinātības līmeni, piemēram, nodrošināt pieejamu aprūpi un bērnu aprūpi, atbilstošu grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, paternitātes atvaļinājuma un bērna kopšanas atvaļinājuma sistēmu un elastību attiecībā uz darba laiku un darba veikšanas vietām; uzsver, ka ir svarīgi labi, droši darba apstākļi, kas ļauj gan sievietēm, gan vīriešiem savienot darbu un privāto dzīvi, un aicina Komisiju koordinēt un veicināt darba tiesību nostiprināšanu lielākai dzimumu līdztiesībai; uzsver, ka līdzsvara uzlabošana starp ģimenes, personīgo un darba dzīvi ir nozīmīgs elements ekonomikas atlabšanai, ilgtspējīgai demogrāfijai un personīgajai un sociālajai labklājībai, un norāda, ka sieviešu un vīriešu vienlīdzīga dalība darba tirgū varētu ievērojami celt ES ekonomikas potenciālu, vienlaikus apliecinot tā taisnīgo un integrējošo raksturu; atgādina, ka saskaņā ar ESAO prognozēm kopējā līdzdalības rādītāju konverģence līdz 2030. gadam varētu radīt 12,4 % IKP pieaugumu uz vienu iedzīvotāju; norāda, ka, lai gan nepilnas slodzes darbs, kuru lielākoties strādā sievietes, var ļaut vieglāk apvienot ģimenes un darba dzīvi, tāpat ir arī zināms, ka tas saistīts ar mazākām karjeras iespējām, mazāku algu un pensijām, nepietiekamu cilvēkkapitāla izmantošanu un līdz ar to — mazāku ekonomisko izaugsmi un labklājību; |
| --- | --- |

29.

aicina pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu augstāku sieviešu nodarbinātības līmeni, piemēram, nodrošināt pieejamu aprūpi un bērnu aprūpi, atbilstošu grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, paternitātes atvaļinājuma un bērna kopšanas atvaļinājuma sistēmu un elastību attiecībā uz darba laiku un darba veikšanas vietām; uzsver, ka ir svarīgi labi, droši darba apstākļi, kas ļauj gan sievietēm, gan vīriešiem savienot darbu un privāto dzīvi, un aicina Komisiju koordinēt un veicināt darba tiesību nostiprināšanu lielākai dzimumu līdztiesībai; uzsver, ka līdzsvara uzlabošana starp ģimenes, personīgo un darba dzīvi ir nozīmīgs elements ekonomikas atlabšanai, ilgtspējīgai demogrāfijai un personīgajai un sociālajai labklājībai, un norāda, ka sieviešu un vīriešu vienlīdzīga dalība darba tirgū varētu ievērojami celt ES ekonomikas potenciālu, vienlaikus apliecinot tā taisnīgo un integrējošo raksturu; atgādina, ka saskaņā ar ESAO prognozēm kopējā līdzdalības rādītāju konverģence līdz 2030. gadam varētu radīt 12,4 % IKP pieaugumu uz vienu iedzīvotāju; norāda, ka, lai gan nepilnas slodzes darbs, kuru lielākoties strādā sievietes, var ļaut vieglāk apvienot ģimenes un darba dzīvi, tāpat ir arī zināms, ka tas saistīts ar mazākām karjeras iespējām, mazāku algu un pensijām, nepietiekamu cilvēkkapitāla izmantošanu un līdz ar to — mazāku ekonomisko izaugsmi un labklājību;

| 30. | uzsver, ka ir svarīgi lūgt EIGE ievākt izsmeļošus un par katru dzimumu atsevišķus datus attiecībā uz laika iedalīšanu aprūpei, kopšanai un mājsaimniecības darbiem, un brīvajam laikam, lai varētu regulāri veikt izvērtējumu; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir svarīgi lūgt EIGE ievākt izsmeļošus un par katru dzimumu atsevišķus datus attiecībā uz laika iedalīšanu aprūpei, kopšanai un mājsaimniecības darbiem, un brīvajam laikam, lai varētu regulāri veikt izvērtējumu;

| 31. | iesaka paplašināt tiesību aktus ģimenes un darba jomā, tos attiecinot arī uz viena vecāka ģimenēm un LGBT vecākiem, jo ģimeņu sastāvs un definīcija laika gaitā mainās; |
| --- | --- |

31.

iesaka paplašināt tiesību aktus ģimenes un darba jomā, tos attiecinot arī uz viena vecāka ģimenēm un LGBT vecākiem, jo ģimeņu sastāvs un definīcija laika gaitā mainās;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sieviešu uzklausīšanu sociālajā dialogā un sieviešu pārstāvību arodbiedrībās visās nozarēs; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sieviešu uzklausīšanu sociālajā dialogā un sieviešu pārstāvību arodbiedrībās visās nozarēs;

| 33. | aicina Komisiju stratēģijas ietvaros mudināt dalībvalstis ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 189. konvenciju, lai nostiprinātu Eiropas mājsaimniecības un aprūpes darbu veicēju tiesības; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju stratēģijas ietvaros mudināt dalībvalstis ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 189. konvenciju, lai nostiprinātu Eiropas mājsaimniecības un aprūpes darbu veicēju tiesības;

| 34. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, tām radot stimulus darba devējiem pārvērst neoficiālu darbu oficiālā nodarbinātībā; uzsver, ka ir augsts nedeklarētā darba līmenis, kas jo īpaši vērojams nozarēs, kur dominē sievietes, piemēram, darbā privātās mājsaimniecībās; aicina dalībvalstis cīnīties pret nedrošiem darba apstākļiem un sieviešu nedeklarētu darbu, kas veicina absolūtu sieviešu algu struktūru nesakārtotību, izraisot nabadzības pieaugumu sieviešu vidū, jo īpaši vēlākajos dzīves gados, un negatīvi ietekmē gan sieviešu sociālo nodrošinātību, gan Eiropas Savienības IKP līmeni, un nodrošināt, ka darbiniekiem ir pienācīga sociālā aizsardzība; aicina ātri izveidot Eiropas platformu nolūkā novērst nedeklarētu darbu un atturēt no tā; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, tām radot stimulus darba devējiem pārvērst neoficiālu darbu oficiālā nodarbinātībā; uzsver, ka ir augsts nedeklarētā darba līmenis, kas jo īpaši vērojams nozarēs, kur dominē sievietes, piemēram, darbā privātās mājsaimniecībās; aicina dalībvalstis cīnīties pret nedrošiem darba apstākļiem un sieviešu nedeklarētu darbu, kas veicina absolūtu sieviešu algu struktūru nesakārtotību, izraisot nabadzības pieaugumu sieviešu vidū, jo īpaši vēlākajos dzīves gados, un negatīvi ietekmē gan sieviešu sociālo nodrošinātību, gan Eiropas Savienības IKP līmeni, un nodrošināt, ka darbiniekiem ir pienācīga sociālā aizsardzība; aicina ātri izveidot Eiropas platformu nolūkā novērst nedeklarētu darbu un atturēt no tā;

| 35. | norāda, ka sievietes arvien vairāk tiek pakļautas nabadzībai vairāku faktoru rezultātā, tostarp sieviešu profesionālās darbības pārtraukumu, no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību (16,4 %), pensiju atšķirību (39 %), karjeras attīstības atšķirību dzimuma dēļ, tā apstākļa dēļ, ka sievietes bieži tiek nodarbinātas saskaņā ar nestandarta darba līgumiem (piemēram, piespiedu nepilnas slodzes darbs, pagaidu vai “nulles stundu” darba līgums), arī tāpēc, ka pašnodarbināto personu partneriem, kas šīm personām palīdz, nav sociālā nodrošinājuma statusa, kā arī nabadzības dēļ ģimenēs, kurās galvenais apgādātājs ir vientuļā māte; uzsver, ka nabadzībā dzīvojošo iedzīvotāju skaita samazinājumu par 20 miljoniem līdz 2020. gadam var panākt, īstenojot nabadzības un diskriminācijas apkarošanas politiku, kura būtu pamatota ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, rīcības programmas, kurās īpaša uzmanība veltīta nelabvēlīgos apstākļos esošām sievietēm un kuras stiprinātu darbības ar mērķi novērst sieviešu nabadzību, un uzlabojot darba apstākļus nozarēs, kuras sniedz zemus ienākumus un kurās pārsvarā strādā sievietes; uzsver, ka daudzkārša diskriminācija, ar ko sievietes saskaras savas invaliditātes, rases un etniskās izcelsmes, sociālekonomiskā statusa, dzimumidentitātes un citu faktoru dēļ, veicina nabadzības feminizāciju; uzsver, cik svarīgi ir uzraudzīt nodokļu sistēmas ietekmi uz dzimumiem un darba laika modeļu ietekmi uz sievietēm un ģimenēm; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka sievietes arvien vairāk tiek pakļautas nabadzībai vairāku faktoru rezultātā, tostarp sieviešu profesionālās darbības pārtraukumu, no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību (16,4 %), pensiju atšķirību (39 %), karjeras attīstības atšķirību dzimuma dēļ, tā apstākļa dēļ, ka sievietes bieži tiek nodarbinātas saskaņā ar nestandarta darba līgumiem (piemēram, piespiedu nepilnas slodzes darbs, pagaidu vai “nulles stundu” darba līgums), arī tāpēc, ka pašnodarbināto personu partneriem, kas šīm personām palīdz, nav sociālā nodrošinājuma statusa, kā arī nabadzības dēļ ģimenēs, kurās galvenais apgādātājs ir vientuļā māte; uzsver, ka nabadzībā dzīvojošo iedzīvotāju skaita samazinājumu par 20 miljoniem līdz 2020. gadam var panākt, īstenojot nabadzības un diskriminācijas apkarošanas politiku, kura būtu pamatota ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, rīcības programmas, kurās īpaša uzmanība veltīta nelabvēlīgos apstākļos esošām sievietēm un kuras stiprinātu darbības ar mērķi novērst sieviešu nabadzību, un uzlabojot darba apstākļus nozarēs, kuras sniedz zemus ienākumus un kurās pārsvarā strādā sievietes; uzsver, ka daudzkārša diskriminācija, ar ko sievietes saskaras savas invaliditātes, rases un etniskās izcelsmes, sociālekonomiskā statusa, dzimumidentitātes un citu faktoru dēļ, veicina nabadzības feminizāciju; uzsver, cik svarīgi ir uzraudzīt nodokļu sistēmas ietekmi uz dzimumiem un darba laika modeļu ietekmi uz sievietēm un ģimenēm;

| 36. | pauž cerību, ka Komisija īstenos visus tai pieejamos pasākumus, lai tiktu ievēroti visi ES direktīvu noteikumi par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, tostarp, lai šos noteikumus ievērotu arī sociālie partneri, kas iesaistās sarunās par koplīgumiem, un aicina Komisiju dialogā ar sociālajiem partneriem sekmēt tādu jautājumu izskatīšanu kā samaksas pārredzamība, nepilna darba laika un terminēta darba līguma nosacījumi sievietēm, arī veicinot sieviešu iesaistīšanos ar vides aizsardzību saistītās un novatoriskās nozarēs; uzsver, ka pensijas būtiski ietekmē to saņēmēju ekonomisko patstāvību un ka pensiju atšķirības atspoguļo sakrājušos neizdevīgos nosacījumus karjerā, kas pavadīta darba tirgū, kurā ir nevienāda attieksme pret dzimumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai samazinātu sieviešu un vīriešu pensijas atšķirības, ko ir izraisījušas tieši sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības, un novērtēt pensiju sistēmu ietekmi uz sievietēm, īpašu uzmanību veltot nepilna laika un netipiskiem darba līgumiem; |
| --- | --- |

36.

pauž cerību, ka Komisija īstenos visus tai pieejamos pasākumus, lai tiktu ievēroti visi ES direktīvu noteikumi par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, tostarp, lai šos noteikumus ievērotu arī sociālie partneri, kas iesaistās sarunās par koplīgumiem, un aicina Komisiju dialogā ar sociālajiem partneriem sekmēt tādu jautājumu izskatīšanu kā samaksas pārredzamība, nepilna darba laika un terminēta darba līguma nosacījumi sievietēm, arī veicinot sieviešu iesaistīšanos ar vides aizsardzību saistītās un novatoriskās nozarēs; uzsver, ka pensijas būtiski ietekmē to saņēmēju ekonomisko patstāvību un ka pensiju atšķirības atspoguļo sakrājušos neizdevīgos nosacījumus karjerā, kas pavadīta darba tirgū, kurā ir nevienāda attieksme pret dzimumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai samazinātu sieviešu un vīriešu pensijas atšķirības, ko ir izraisījušas tieši sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirības, un novērtēt pensiju sistēmu ietekmi uz sievietēm, īpašu uzmanību veltot nepilna laika un netipiskiem darba līgumiem;

| 37. | uzsver, cik svarīgi ir veicināt informētību par kopīgas piederības koncepciju ES līmenī, lai nodrošinātu sieviešu tiesību pilnīgu atzīšanu lauksaimniecības nozarē; mudina Komisiju un dalībvalstis iesaistīties tādas stratēģijas veicināšanā, kura vestu pie darbvietu izveides sievietēm lauku apvidos un netieši nodrošinātu pienācīgas pensijas pensionārēm ES, kuras dzīvo nedrošos apstākļos, un prasa atbalstīt politiskos centienus nostiprināt sieviešu lomu lauksaimniecībā un nodrošināt viņu pienācīgu pārstāvību visos lauksaimniecības nozares politikas, ekonomikas un sociālajos forumos; |
| --- | --- |

37.

uzsver, cik svarīgi ir veicināt informētību par kopīgas piederības koncepciju ES līmenī, lai nodrošinātu sieviešu tiesību pilnīgu atzīšanu lauksaimniecības nozarē; mudina Komisiju un dalībvalstis iesaistīties tādas stratēģijas veicināšanā, kura vestu pie darbvietu izveides sievietēm lauku apvidos un netieši nodrošinātu pienācīgas pensijas pensionārēm ES, kuras dzīvo nedrošos apstākļos, un prasa atbalstīt politiskos centienus nostiprināt sieviešu lomu lauksaimniecībā un nodrošināt viņu pienācīgu pārstāvību visos lauksaimniecības nozares politikas, ekonomikas un sociālajos forumos;

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā sociālekonomiskos šķēršļus, ar kuriem saskaras sievietes īpašos apstākļos, piemēram, lauku apvidos, vīriešu dominētās nozarēs, vecumā, un sievietes invalīdes; uzsver, ka sievietes joprojām ir pakļautas lielākai darbvietu nedrošībai nekā vīrieši un ka darbvietu nedrošība ir pieaugusi krīzes rezultātā, un pauž bažas par to, cik daudz sieviešu un cik liela viņu daļa cieš no strādājošo nabadzības; uzskata, ka, lai palīdzētu sievietēm atgriezties darba tirgū, nepieciešami daudzdimensiju politiski risinājumi, kas ietver sevī mūžizglītību un rīcību nedrošu darba apstākļu apkarošanai un tāda darba veicināšanai, kurā tiek ievērotas tiesības un ir diferencēta organizatoriska prakse; aicina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt dzimumu perspektīvu visās darbvietu izveides programmās, radot kvalitatīvas darbvietas atbilstoši SDO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmai; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā sociālekonomiskos šķēršļus, ar kuriem saskaras sievietes īpašos apstākļos, piemēram, lauku apvidos, vīriešu dominētās nozarēs, vecumā, un sievietes invalīdes; uzsver, ka sievietes joprojām ir pakļautas lielākai darbvietu nedrošībai nekā vīrieši un ka darbvietu nedrošība ir pieaugusi krīzes rezultātā, un pauž bažas par to, cik daudz sieviešu un cik liela viņu daļa cieš no strādājošo nabadzības; uzskata, ka, lai palīdzētu sievietēm atgriezties darba tirgū, nepieciešami daudzdimensiju politiski risinājumi, kas ietver sevī mūžizglītību un rīcību nedrošu darba apstākļu apkarošanai un tāda darba veicināšanai, kurā tiek ievērotas tiesības un ir diferencēta organizatoriska prakse; aicina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt dzimumu perspektīvu visās darbvietu izveides programmās, radot kvalitatīvas darbvietas atbilstoši SDO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmai;

| 39. | uzsver, ka ES ekonomikas izaugsme un konkurētspēja ir atkarīga no tā, vai tiks pārvarēta plaisa starp sieviešu iegūtās izglītības līmeni (60 % Eiropas universitāšu absolventu ir sievietes) un sieviešu dalību un stāvokli darba tirgū; uzsver vajadzību cīnīties ar visiem vertikālās un horizontālās segregācijas aspektiem, jo šāda segregācija nepieļauj sieviešu nodarbinātību ārpus dažām nozarēm un izslēdz viņas no korporatīvās hierarhijas augstākajiem līmeņiem; uzsver, ka pašlaik spēkā esošie tiesību akti, kuros paredzēta pozitīva rīcība (jo īpaši publiskajā sektorā dažās dalībvalstīs), ir uzlabojuši dzimumu līdztiesību pirmo darba attiecību uzsākšanas ziņā, taču tas ir jāpanāk visos karjeras līmeņos; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ES ekonomikas izaugsme un konkurētspēja ir atkarīga no tā, vai tiks pārvarēta plaisa starp sieviešu iegūtās izglītības līmeni (60 % Eiropas universitāšu absolventu ir sievietes) un sieviešu dalību un stāvokli darba tirgū; uzsver vajadzību cīnīties ar visiem vertikālās un horizontālās segregācijas aspektiem, jo šāda segregācija nepieļauj sieviešu nodarbinātību ārpus dažām nozarēm un izslēdz viņas no korporatīvās hierarhijas augstākajiem līmeņiem; uzsver, ka pašlaik spēkā esošie tiesību akti, kuros paredzēta pozitīva rīcība (jo īpaši publiskajā sektorā dažās dalībvalstīs), ir uzlabojuši dzimumu līdztiesību pirmo darba attiecību uzsākšanas ziņā, taču tas ir jāpanāk visos karjeras līmeņos;

Līdzdalība lēmumu pieņemšanā un sieviešu uzņēmējdarbība

| 40. | norāda, ka sieviešu samērs uzņēmumu valdēs ir visvairāk pieaudzis valstīs, kas jau ir pieņēmušas tiesību aktus par obligātām kvotām, un ka dalībvalstīs, kurās nav ieviesti obligāti pasākumi, uzņēmumiem vēl tāls ceļš ejams, līdz tiks sasniegts pieņemams dzimumu līdzsvars; uzsver vajadzību atbalstīt to, lai tiktu ieviestas pārredzamas procedūras sieviešu iecelšanai fondu biržās kotētu uzņēmumu valžu locekļu amatos bez izpildpilnvarām; mudina publisko un privāto sektoru paredzēt brīvprātīgas shēmas, lai sekmētu sieviešu pārstāvību vadošos amatos; aicina Komisiju iekļaut stratēģijā īpašus pasākumus, lai veicinātu sieviešu un vīriešu vienādu pārstāvību vadošos amatos, un atbalstīt Padomi sarunās par direktīvas pieņemšanu par vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību valdēs bez izpildpilnvarām; aicina Padomi pēc iespējas drīz panākt kopīgu nostāju attiecībā uz šo direktīvas projektu; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka sieviešu samērs uzņēmumu valdēs ir visvairāk pieaudzis valstīs, kas jau ir pieņēmušas tiesību aktus par obligātām kvotām, un ka dalībvalstīs, kurās nav ieviesti obligāti pasākumi, uzņēmumiem vēl tāls ceļš ejams, līdz tiks sasniegts pieņemams dzimumu līdzsvars; uzsver vajadzību atbalstīt to, lai tiktu ieviestas pārredzamas procedūras sieviešu iecelšanai fondu biržās kotētu uzņēmumu valžu locekļu amatos bez izpildpilnvarām; mudina publisko un privāto sektoru paredzēt brīvprātīgas shēmas, lai sekmētu sieviešu pārstāvību vadošos amatos; aicina Komisiju iekļaut stratēģijā īpašus pasākumus, lai veicinātu sieviešu un vīriešu vienādu pārstāvību vadošos amatos, un atbalstīt Padomi sarunās par direktīvas pieņemšanu par vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību valdēs bez izpildpilnvarām; aicina Padomi pēc iespējas drīz panākt kopīgu nostāju attiecībā uz šo direktīvas projektu;

| 41. | aicina Komisiju radīt dalībvalstīm stimulus panākt sieviešu un vīriešu līdzsvarotāku pārstāvību municipālajās pašvaldībās, reģionālajos un valstu parlamentos un Eiropas Parlamentā un šajā saistībā uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai vēlēšanu saraksti būtu līdzsvaroti dzimumu ziņā un lai tajos pirmās vietas pārmaiņus ieņemtu vīrietis un sieviete; uzsver kvotu nozīmi sieviešu līdzdalības palielināšanā politisko lēmumu pieņemšanā; aicina visas ES iestādes veikt iekšējus pasākumus, lai palielinātu vienlīdzību to lēmējās struktūrās, piedāvājot gan sieviešu, gan vīriešu kandidatūras augsta līmeņa ES amatiem; uzskata, ka līdztiesībai vajadzētu būt prasībai attiecībā uz Komisiju un ka Komisijas iecelšana, balstoties uz līdztiesību, ir svarīgs rādītājs tālākai darba līdzvērtībai; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju radīt dalībvalstīm stimulus panākt sieviešu un vīriešu līdzsvarotāku pārstāvību municipālajās pašvaldībās, reģionālajos un valstu parlamentos un Eiropas Parlamentā un šajā saistībā uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai vēlēšanu saraksti būtu līdzsvaroti dzimumu ziņā un lai tajos pirmās vietas pārmaiņus ieņemtu vīrietis un sieviete; uzsver kvotu nozīmi sieviešu līdzdalības palielināšanā politisko lēmumu pieņemšanā; aicina visas ES iestādes veikt iekšējus pasākumus, lai palielinātu vienlīdzību to lēmējās struktūrās, piedāvājot gan sieviešu, gan vīriešu kandidatūras augsta līmeņa ES amatiem; uzskata, ka līdztiesībai vajadzētu būt prasībai attiecībā uz Komisiju un ka Komisijas iecelšana, balstoties uz līdztiesību, ir svarīgs rādītājs tālākai darba līdzvērtībai;

| 42. | vērš uzmanību uz to, ka pastāv līdzsvara trūkums vīriešu un sieviešu līdzdalībā, pieņemot lēmumus politikā, pārvaldībā un ekonomikā, un ka šķēršļus sieviešu līdzdalībai var saistīt ar diskrimināciju, kas saistīta ar dzimumu, un ar stereotipisku izturēšanos, kam joprojām ir tendence saglabāties uzņēmumos, politikā un sabiedrībā; norāda, ka 60 % no tiem, kas nesen ieguvuši diplomu, ir sievietes, tomēr noteiktās nozarēs, piemēram, zinātnes un pētniecības nozarē, to skaits ir pārāk neliels; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sieviešu izpratni par šādu izglītības iespēju un nodrošināt sievietēm tādas pašas iespējas kā vīriešiem iesaistīties šajās profesijās un veidot tajās savu karjeru; norāda, ka sieviešu karjerās parasti nav ievērojamas izaugsmes; aicina dalībvalstis mudināt un sniegt atbalstu sievietēm, lai viņas varētu gūt panākumus karjerā, tostarp ar pozitīvu rīcību, piemēram, tīklu un darbaudzinātāju programmām, kā arī radot atbilstošus nosacījumus un nodrošinot vienādas iespējas ar vīriešiem visos vecumos attiecībā uz mācībām, karjeras kāpumu, pārkvalificēšanos un jaunu apmācību; uzsver, cik svarīga ir politika, kuras mērķis ir sieviešu un vīriešu vienlīdzība nodarbinātībā, atzīstot sieviešu, kuras strādā vadošajās profesijās, iespējamos neaizsargātības aspektus; uzsver, ka jo īpaši Komisijai vajadzētu veicināt politiku, kas vērsta pret vajāšanu darbvietā (32); |
| --- | --- |

42.

vērš uzmanību uz to, ka pastāv līdzsvara trūkums vīriešu un sieviešu līdzdalībā, pieņemot lēmumus politikā, pārvaldībā un ekonomikā, un ka šķēršļus sieviešu līdzdalībai var saistīt ar diskrimināciju, kas saistīta ar dzimumu, un ar stereotipisku izturēšanos, kam joprojām ir tendence saglabāties uzņēmumos, politikā un sabiedrībā; norāda, ka 60 % no tiem, kas nesen ieguvuši diplomu, ir sievietes, tomēr noteiktās nozarēs, piemēram, zinātnes un pētniecības nozarē, to skaits ir pārāk neliels; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sieviešu izpratni par šādu izglītības iespēju un nodrošināt sievietēm tādas pašas iespējas kā vīriešiem iesaistīties šajās profesijās un veidot tajās savu karjeru; norāda, ka sieviešu karjerās parasti nav ievērojamas izaugsmes; aicina dalībvalstis mudināt un sniegt atbalstu sievietēm, lai viņas varētu gūt panākumus karjerā, tostarp ar pozitīvu rīcību, piemēram, tīklu un darbaudzinātāju programmām, kā arī radot atbilstošus nosacījumus un nodrošinot vienādas iespējas ar vīriešiem visos vecumos attiecībā uz mācībām, karjeras kāpumu, pārkvalificēšanos un jaunu apmācību; uzsver, cik svarīga ir politika, kuras mērķis ir sieviešu un vīriešu vienlīdzība nodarbinātībā, atzīstot sieviešu, kuras strādā vadošajās profesijās, iespējamos neaizsargātības aspektus; uzsver, ka jo īpaši Komisijai vajadzētu veicināt politiku, kas vērsta pret vajāšanu darbvietā (32);

| 43. | uzsver, ka sievietes veido 52 % no kopējā Eiropas iedzīvotāju skaita, bet viņas ir tikai viena trešdaļa no pašnodarbinātajiem vai visiem jaunajiem uzņēmējiem ES; uzsver, cik būtiskas ir atbalsta programmas sievietēm uzņēmējām un sievietēm zinātnes un akadēmiskajā vidē, un mudina ES konkrētāk atbalstīt šīs programmas; aicina Komisiju veikt analīzi un izstrādāt priekšlikumus par to, kā ieinteresēt sievietes uzņēmumu dibināšanā un uzņēmumu vadīšanā; uzsver, ka potenciālās uzņēmējas, zinātnieces un akadēmisko aprindu darbinieces būtu jāinformē par atbalsta programmām un finansēšanas iespējām; mudina dalībvalstis veicināt pasākumus un rīcības, lai palīdzētu un sniegtu padomus sievietēm, kuras nolēmušas kļūt par uzņēmējām, un atbalstīt sieviešu uzņēmējdarbību, atvieglot un padarīt vienkāršāku piekļuvi finanšu un cita veida atbalstam un mazināt birokrātiskos un citus šķēršļus sieviešu jaunizveidotiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka sievietes veido 52 % no kopējā Eiropas iedzīvotāju skaita, bet viņas ir tikai viena trešdaļa no pašnodarbinātajiem vai visiem jaunajiem uzņēmējiem ES; uzsver, cik būtiskas ir atbalsta programmas sievietēm uzņēmējām un sievietēm zinātnes un akadēmiskajā vidē, un mudina ES konkrētāk atbalstīt šīs programmas; aicina Komisiju veikt analīzi un izstrādāt priekšlikumus par to, kā ieinteresēt sievietes uzņēmumu dibināšanā un uzņēmumu vadīšanā; uzsver, ka potenciālās uzņēmējas, zinātnieces un akadēmisko aprindu darbinieces būtu jāinformē par atbalsta programmām un finansēšanas iespējām; mudina dalībvalstis veicināt pasākumus un rīcības, lai palīdzētu un sniegtu padomus sievietēm, kuras nolēmušas kļūt par uzņēmējām, un atbalstīt sieviešu uzņēmējdarbību, atvieglot un padarīt vienkāršāku piekļuvi finanšu un cita veida atbalstam un mazināt birokrātiskos un citus šķēršļus sieviešu jaunizveidotiem uzņēmumiem;

Finanšu resursi

| 44. | atkārtoti vērš uzmanību uz to, ka joprojām pastāv no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, kuras pēdējos gados tikpat kā nav mazinājušās; uzsver, ka no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību pamatā ir sieviešu nepietiekama dalība darba tirgū, vertikāla un horizontāla segregācija un tas, ka nozarēs, kurās pārsvarā darbojas sievietes, bieži ir zemākas algas; aicina Komisiju uzraudzīt Direktīvas 2006/54/EK īstenošanu un nākt klajā ar īpašiem pasākumiem (gan leģislatīviem, gan neleģislatīviem), kuros ņem vērā strukturālās algu atšķirības, lai nodrošinātu algu pārredzamību un piemērotu sankcijas, tādējādi samazinot no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un iesniegt par šo jautājumu gada progresa ziņojumu; mudina dalībvalstis atzīt, ka jaunākajai publiskā iepirkuma direktīvai ir potenciāls kā integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai popularizēšanas un veicināšanas instrumentam, un apsvērt iespēju par publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību iegūšanas priekšnoteikumu attiecīgos gadījumos noteikt uz valstīs spēkā esošiem tiesību aktiem pamatotas prasības attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi un dzimumu līdztiesību; aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt, vai sociālās klauzulas publiskajā iepirkumā varētu izmantot par iespējamu instrumentu, ar ko veicināt sociālās iekļaušanas politiku; atzīst, ka, attīstot šo ideju, jāievēro ES tiesību akti konkurences jomā; |
| --- | --- |

44.

atkārtoti vērš uzmanību uz to, ka joprojām pastāv no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, kuras pēdējos gados tikpat kā nav mazinājušās; uzsver, ka no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību pamatā ir sieviešu nepietiekama dalība darba tirgū, vertikāla un horizontāla segregācija un tas, ka nozarēs, kurās pārsvarā darbojas sievietes, bieži ir zemākas algas; aicina Komisiju uzraudzīt Direktīvas 2006/54/EK īstenošanu un nākt klajā ar īpašiem pasākumiem (gan leģislatīviem, gan neleģislatīviem), kuros ņem vērā strukturālās algu atšķirības, lai nodrošinātu algu pārredzamību un piemērotu sankcijas, tādējādi samazinot no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un iesniegt par šo jautājumu gada progresa ziņojumu; mudina dalībvalstis atzīt, ka jaunākajai publiskā iepirkuma direktīvai ir potenciāls kā integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai popularizēšanas un veicināšanas instrumentam, un apsvērt iespēju par publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību iegūšanas priekšnoteikumu attiecīgos gadījumos noteikt uz valstīs spēkā esošiem tiesību aktiem pamatotas prasības attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi un dzimumu līdztiesību; aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt, vai sociālās klauzulas publiskajā iepirkumā varētu izmantot par iespējamu instrumentu, ar ko veicināt sociālās iekļaušanas politiku; atzīst, ka, attīstot šo ideju, jāievēro ES tiesību akti konkurences jomā;

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis, izstrādājot budžeta politikas virzienus, sociālā nodrošinājuma sistēmu un sabiedriskos pakalpojumus, ņemt vērā demogrāfiskos procesus un mājsaimniecību lieluma un sastāva izmaiņas; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis, izstrādājot budžeta politikas virzienus, sociālā nodrošinājuma sistēmu un sabiedriskos pakalpojumus, ņemt vērā demogrāfiskos procesus un mājsaimniecību lieluma un sastāva izmaiņas;

| 46. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis cīņā pret nabadzību, kas jo īpaši skar vientuļās mātes un ko vēl vairāk ir palielinājusi krīze, vedot pie lielākas sociālās atstumtības; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis cīņā pret nabadzību, kas jo īpaši skar vientuļās mātes un ko vēl vairāk ir palielinājusi krīze, vedot pie lielākas sociālās atstumtības;

| 47. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis arvien lielākā struktūrfondu izmantošanā ieguldījumiem sabiedriskajā bērnu aprūpē un vecāku cilvēku aprūpē kā galveno stratēģiju, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis arvien lielākā struktūrfondu izmantošanā ieguldījumiem sabiedriskajā bērnu aprūpē un vecāku cilvēku aprūpē kā galveno stratēģiju, lai palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū;

| 48. | atkārtoti uzsver, ka Direktīva 2006/54/EK tās pašreizējā formulējumā nav pietiekami efektīva, lai atrisinātu jautājumu par darba samaksas atšķirībām atkarībā no dzimuma un sasniegtu dzimumu līdztiesības mērķi attiecībā uz nodarbinātību un profesiju; mudina Komisiju šo direktīvu nekavējoties pārskatīt; |
| --- | --- |

48.

atkārtoti uzsver, ka Direktīva 2006/54/EK tās pašreizējā formulējumā nav pietiekami efektīva, lai atrisinātu jautājumu par darba samaksas atšķirībām atkarībā no dzimuma un sasniegtu dzimumu līdztiesības mērķi attiecībā uz nodarbinātību un profesiju; mudina Komisiju šo direktīvu nekavējoties pārskatīt;

| 49. | uzskata, ka politikai un instrumentiem, kuru mērķis ir jauniešu bezdarba novēršana, piemēram, Garantijai jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, būtu jārisina jaunu vīriešu un sieviešu īpašās vajadzības, lai ļautu viņiem piekļūt darba tirgum; norāda, ka to jaunu sieviešu īpatsvars, kas nav nedz nodarbinātas, nedz iesaistītas izglītībā vai apmācībā (NEET), ir lielāks nekā šādu jaunu vīriešu īpatsvars; prasa arī savākt datus par jauniešu bezdarbu atsevišķi par katru dzimumu, lai varētu izstrādāt pielāgotus un ar pierādījumiem pamatotus politikas virzienus; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka politikai un instrumentiem, kuru mērķis ir jauniešu bezdarba novēršana, piemēram, Garantijai jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, būtu jārisina jaunu vīriešu un sieviešu īpašās vajadzības, lai ļautu viņiem piekļūt darba tirgum; norāda, ka to jaunu sieviešu īpatsvars, kas nav nedz nodarbinātas, nedz iesaistītas izglītībā vai apmācībā (NEET), ir lielāks nekā šādu jaunu vīriešu īpatsvars; prasa arī savākt datus par jauniešu bezdarbu atsevišķi par katru dzimumu, lai varētu izstrādāt pielāgotus un ar pierādījumiem pamatotus politikas virzienus;

| 50. | aicina Komisiju gan 2014. gadā pieņemto investīciju paketi, gan garantiju jauniešiem precīzāk pielāgot meiteņu un sieviešu specifiskajai situācijai un vajadzībām; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju gan 2014. gadā pieņemto investīciju paketi, gan garantiju jauniešiem precīzāk pielāgot meiteņu un sieviešu specifiskajai situācijai un vajadzībām;

| 51. | uzsver, cik svarīgi ir apmainīties ar labas prakses piemēriem un iniciatīvām, lai pretdarbotos sieviešu kvalifikācijas mazināšanās tendencei, attīstīt viņu prasmes vai nodrošināt viņām apmācību, kas ļaus viņām atkal iekļauties darba tirgū pēc laika, kas veltīts tikai bērnu vai citu apgādājamo kopšanai; arī uzsver, cik svarīgi ir uzlabot un atvieglot diplomu un kvalifikāciju atzīšanu, lai novērstu, ka netiek pienācīgi izmantotas augsti kvalificētu sieviešu prasmes, ka tas bieži notiek migranšu gadījumā; |
| --- | --- |

51.

uzsver, cik svarīgi ir apmainīties ar labas prakses piemēriem un iniciatīvām, lai pretdarbotos sieviešu kvalifikācijas mazināšanās tendencei, attīstīt viņu prasmes vai nodrošināt viņām apmācību, kas ļaus viņām atkal iekļauties darba tirgū pēc laika, kas veltīts tikai bērnu vai citu apgādājamo kopšanai; arī uzsver, cik svarīgi ir uzlabot un atvieglot diplomu un kvalifikāciju atzīšanu, lai novērstu, ka netiek pienācīgi izmantotas augsti kvalificētu sieviešu prasmes, ka tas bieži notiek migranšu gadījumā;

Veselība

| 52. | aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm, tām nodrošinot kvalitatīvus, ģeogrāfiski piemērotus un pieejamus pakalpojumus reproduktīvās un seksuālās veselības un ar to saistīto tiesību, drošu un legālu abortu un kontracepcijas līdzekļu, kā arī vispārējās veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm, tām nodrošinot kvalitatīvus, ģeogrāfiski piemērotus un pieejamus pakalpojumus reproduktīvās un seksuālās veselības un ar to saistīto tiesību, drošu un legālu abortu un kontracepcijas līdzekļu, kā arī vispārējās veselības aprūpes jomā;

| 53. | mudina Komisiju tās nākamajā ES veselības stratēģijā iekļaut seksuālās un reproduktīvās veselības tiesības (SRVT), lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību un papildinātu valstu SRVT politiku; |
| --- | --- |

53.

mudina Komisiju tās nākamajā ES veselības stratēģijā iekļaut seksuālās un reproduktīvās veselības tiesības (SRVT), lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību un papildinātu valstu SRVT politiku;

| 54. | aicina dalībvalstis vērst uzmanību uz nepieciešamību koncentrēties uz seksuāli transmisīvo slimību profilaksi un profilakses metodēm, kā arī uz profilaksi un pētniecību, lai, regulāri veicot ginekoloģiskas apskates un pārbaudes, uzlabotu tādu slimību agrīno atklāšanu kā sievietēm raksturīgās vēža (krūšu, dzemdes un olnīcu) formas; |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis vērst uzmanību uz nepieciešamību koncentrēties uz seksuāli transmisīvo slimību profilaksi un profilakses metodēm, kā arī uz profilaksi un pētniecību, lai, regulāri veicot ginekoloģiskas apskates un pārbaudes, uzlabotu tādu slimību agrīno atklāšanu kā sievietēm raksturīgās vēža (krūšu, dzemdes un olnīcu) formas;

| 55. | atkārtoti aicina Komisiju un Pasaules Veselības organizāciju izņemt no garīgo un uzvedības traucējumu saraksta dzimumidentitātes traucējumus un nodrošināt, ka sarunās par Starptautiskās slimību klasifikācijas 11. redakciju (ICD–11) pārklasificēšana notiek, tiem nepiedēvējot patoloģiju, un nodrošināt, ka dzimumu daudzveidībai bērnībā netiek piedēvēta patoloģija; |
| --- | --- |

55.

atkārtoti aicina Komisiju un Pasaules Veselības organizāciju izņemt no garīgo un uzvedības traucējumu saraksta dzimumidentitātes traucējumus un nodrošināt, ka sarunās par Starptautiskās slimību klasifikācijas 11. redakciju (ICD–11) pārklasificēšana notiek, tiem nepiedēvējot patoloģiju, un nodrošināt, ka dzimumu daudzveidībai bērnībā netiek piedēvēta patoloģija;

| 56. | atzīstot seksuālo un reproduktīvo tiesību nozīmi, aicina Komisiju izveidot labas prakses paraugus dzimumizglītībā un attiecību izglītībā jauniešiem visā Eiropā; |
| --- | --- |

56.

atzīstot seksuālo un reproduktīvo tiesību nozīmi, aicina Komisiju izveidot labas prakses paraugus dzimumizglītībā un attiecību izglītībā jauniešiem visā Eiropā;

| 57. | uzsver, ka Komisijai nepieciešams veikt revīziju dzimuma jautājumos, lai nodrošinātu, ka ES veselības politika un no ES līdzekļiem finansēti pētījumi arvien vairāk pievēršas sieviešu veselības stāvoklim un diagnozei; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka Komisijai nepieciešams veikt revīziju dzimuma jautājumos, lai nodrošinātu, ka ES veselības politika un no ES līdzekļiem finansēti pētījumi arvien vairāk pievēršas sieviešu veselības stāvoklim un diagnozei;

| 58. | uzsver, cik svarīgas ir informācijas kampaņas par dzimumiem specifiskajiem slimību simptomiem, kā arī dzimumu lomām un stereotipiem, kas ietekmē veselību, un aicina Komisiju nodrošināt finanšu atbalstu dzimumu jomā jutīgām pētniecības programmām; |
| --- | --- |

58.

uzsver, cik svarīgas ir informācijas kampaņas par dzimumiem specifiskajiem slimību simptomiem, kā arī dzimumu lomām un stereotipiem, kas ietekmē veselību, un aicina Komisiju nodrošināt finanšu atbalstu dzimumu jomā jutīgām pētniecības programmām;

| 59. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis veicināt (medicīnisko) auglības atbalstu un pārtraukt diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi neauglības ārstēšanai un medicīniskajai apaugļošanai; šajā saistībā arī norāda, cik svarīgs ir atbalsts adopcijai; |
| --- | --- |

59.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis veicināt (medicīnisko) auglības atbalstu un pārtraukt diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi neauglības ārstēšanai un medicīniskajai apaugļošanai; šajā saistībā arī norāda, cik svarīgs ir atbalsts adopcijai;

| 60. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai ieviestu skolās dzimumizglītības programmas un nodrošinātu jauniešiem konsultācijas un kontracepcijas pieejamību; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai ieviestu skolās dzimumizglītības programmas un nodrošinātu jauniešiem konsultācijas un kontracepcijas pieejamību;

Zināšanas, izglītība un plašsaziņas līdzekļi

| 61. | aicina Komisiju radīt stimulus kompetentām mācībām par kritisku plašsaziņas līdzekļu izmantošanu dalībvalstīs, lai mudinātu apstrīdēt stereotipus un struktūras, un dalīties labas prakses piemēros, lai pārskatītu, kādā veidā līdz šim izmantotos mācību līdzekļos tiek uzturēti lomu stereotipi; šajā saistībā aicina Komisiju atbalstīt programmas informācijas palielināšanai par stereotipiem, seksismu un tradicionālajām dzimumu lomām izglītības un plašsaziņas līdzekļu sektorā, kā arī veikt kampaņas attiecībā uz pozitīviem sieviešu un vīriešu lomu paraugiem; šajā saistībā uzsver, ka ES centieniem apkarot dzimumu stereotipus būtu jāaptver cīņa pret LGBTI personu aizskaršanu un aizspriedumi attiecībā pret tām skolās, vai tie būtu audzēkņi, vecāki vai skolotāji; šajā saistībā uzsver, cik svarīgas skolotājiem ir dzimumu ziņā līdzvērtīgas mācību metodes, tā lai viņi varētu skaidri izskaidrot dzimumu līdztiesības un daudzveidīgas sabiedrības priekšrocības; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju radīt stimulus kompetentām mācībām par kritisku plašsaziņas līdzekļu izmantošanu dalībvalstīs, lai mudinātu apstrīdēt stereotipus un struktūras, un dalīties labas prakses piemēros, lai pārskatītu, kādā veidā līdz šim izmantotos mācību līdzekļos tiek uzturēti lomu stereotipi; šajā saistībā aicina Komisiju atbalstīt programmas informācijas palielināšanai par stereotipiem, seksismu un tradicionālajām dzimumu lomām izglītības un plašsaziņas līdzekļu sektorā, kā arī veikt kampaņas attiecībā uz pozitīviem sieviešu un vīriešu lomu paraugiem; šajā saistībā uzsver, ka ES centieniem apkarot dzimumu stereotipus būtu jāaptver cīņa pret LGBTI personu aizskaršanu un aizspriedumi attiecībā pret tām skolās, vai tie būtu audzēkņi, vecāki vai skolotāji; šajā saistībā uzsver, cik svarīgas skolotājiem ir dzimumu ziņā līdzvērtīgas mācību metodes, tā lai viņi varētu skaidri izskaidrot dzimumu līdztiesības un daudzveidīgas sabiedrības priekšrocības;

| 62. | aicina dalībvalstis un jo īpaši plašsaziņas līdzekļu regulatorus apsvērt, kāda vieta — gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā ziņā — tiek atvēlēta sievietēm, un veicināt līdzsvarotu, no stereotipiem brīvu sievietes tēlu, tādā veidā, kas respektē sieviešu cieņu, viņu dažādās lomas un viņu identitāti, un nodrošināt, ka komerciāli audiovizuālie plašsaziņās līdzekļi nesatur dzimumu diskrimināciju vai sieviešu pazemojošu attēlojumu, īpaši norādot uz plašsaziņas līdzekļiem internetā, kuros bieži par mērķi izvēlētas sievietes un meitenes; uzsver, ka dalībvalstīm arī būtu jāuzlabo sieviešu piekļuve darba iespējām plašsaziņas līdzekļos un jo īpaši amatos, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu; aicina Komisiju norādīt dalībvalstīm, ka nepieciešami tādi sabiedriskie un juridiskie plašsaziņas līdzekļi, kas kalpotu par lomu paraugu dažādības atspoguļojumā; aicina Komisiju un dalībvalstis noteiktāk iesaistīties, lai izbeigtu plašsaziņas līdzekļu izplatītos dzimumu stereotipus, un vērš uzmanību uz svarīgiem pasākumiem, kuri iekļauti Eiropas Parlamenta ziņojumā par dzimumu stereotipu izskaušanu, kas tika pieņemts 2013. gadā; |
| --- | --- |

62.

aicina dalībvalstis un jo īpaši plašsaziņas līdzekļu regulatorus apsvērt, kāda vieta — gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā ziņā — tiek atvēlēta sievietēm, un veicināt līdzsvarotu, no stereotipiem brīvu sievietes tēlu, tādā veidā, kas respektē sieviešu cieņu, viņu dažādās lomas un viņu identitāti, un nodrošināt, ka komerciāli audiovizuālie plašsaziņās līdzekļi nesatur dzimumu diskrimināciju vai sieviešu pazemojošu attēlojumu, īpaši norādot uz plašsaziņas līdzekļiem internetā, kuros bieži par mērķi izvēlētas sievietes un meitenes; uzsver, ka dalībvalstīm arī būtu jāuzlabo sieviešu piekļuve darba iespējām plašsaziņas līdzekļos un jo īpaši amatos, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu; aicina Komisiju norādīt dalībvalstīm, ka nepieciešami tādi sabiedriskie un juridiskie plašsaziņas līdzekļi, kas kalpotu par lomu paraugu dažādības atspoguļojumā; aicina Komisiju un dalībvalstis noteiktāk iesaistīties, lai izbeigtu plašsaziņas līdzekļu izplatītos dzimumu stereotipus, un vērš uzmanību uz svarīgiem pasākumiem, kuri iekļauti Eiropas Parlamenta ziņojumā par dzimumu stereotipu izskaušanu, kas tika pieņemts 2013. gadā;

| 63. | norāda uz izšķirošo lomu, kāda ir izglītībai un iespēju veicināšanai cīņā pret dzimumu stereotipiem un ar dzimumu saistītas diskriminācijas izbeigšanā, un pozitīvo ietekmi attiecībā uz sievietēm, kā arī sabiedrību un ekonomiku kopumā; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi ierēķināt šīs vērtības jau no agrīna vecuma un veikt informācijas kampaņas darbavietās un plašsaziņas līdzekļos, uzsverot vīriešu lomu vienlīdzības, vienlīdzīgas ģimenes pienākumu sadales veicināšanā un darba un privātās dzīves līdzsvara sasniegšanā; |
| --- | --- |

63.

norāda uz izšķirošo lomu, kāda ir izglītībai un iespēju veicināšanai cīņā pret dzimumu stereotipiem un ar dzimumu saistītas diskriminācijas izbeigšanā, un pozitīvo ietekmi attiecībā uz sievietēm, kā arī sabiedrību un ekonomiku kopumā; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi ierēķināt šīs vērtības jau no agrīna vecuma un veikt informācijas kampaņas darbavietās un plašsaziņas līdzekļos, uzsverot vīriešu lomu vienlīdzības, vienlīdzīgas ģimenes pienākumu sadales veicināšanā un darba un privātās dzīves līdzsvara sasniegšanā;

| 64. | uzsver, ka atbilstība dzimumu līdztiesībai būtu jāuzskata par kritēriju visām no ES līdzekļiem finansētās kultūras, izglītības un pētniecības programmās, un aicina Komisiju iekļaut programmā “Apvārsnis 2020” īpašu dzimumu pētniecības jomu; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka atbilstība dzimumu līdztiesībai būtu jāuzskata par kritēriju visām no ES līdzekļiem finansētās kultūras, izglītības un pētniecības programmās, un aicina Komisiju iekļaut programmā “Apvārsnis 2020” īpašu dzimumu pētniecības jomu;

| 65. | uzdod Komisijai veikt izpēti par ikdienas ietekmi, kāda ir dzimumu atspoguļojumam sabiedrības dzīvē, plašsaziņas līdzekļos un izglītības iestādēs, jo īpaši vēršot uzmanību uz aizskaršanu skolās, naida runām un ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

65.

uzdod Komisijai veikt izpēti par ikdienas ietekmi, kāda ir dzimumu atspoguļojumam sabiedrības dzīvē, plašsaziņas līdzekļos un izglītības iestādēs, jo īpaši vēršot uzmanību uz aizskaršanu skolās, naida runām un ar dzimumu saistītu vardarbību;

| 66. | aicina Komisiju atbalstīt kampaņas un iniciatīvas, lai vērstu pilsoņu aktīvas dalības sabiedrībā uzmanību īpaši uz sievietēm un sievietēm migrantēm; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju atbalstīt kampaņas un iniciatīvas, lai vērstu pilsoņu aktīvas dalības sabiedrībā uzmanību īpaši uz sievietēm un sievietēm migrantēm;

Pasaules konteksts

| 67. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas attīstības sadarbībā tiek ievērota pieeja, kas balstās uz cilvēktiesībām, no īpaši uzsverot dzimumu līdztiesību, sieviešu apmācību, visa veida vardarbības apkarošanu un bērnu darba izskaušanu; uzsver, ka vispārēja piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar tām saistītajām tiesībām ir cilvēka pamattiesības, un uzsver, cik liela nozīme ir brīvprātīgai piekļuvei ģimenes plānošanas pakalpojumiem, tostarp drošai un legālai aprūpei saistībā ar abortiem, un informācijai un izglītībai, lai samazinātu mātes un bērna mirstību, izbeigtu visa veida ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, bērnu, agrīnas un piespiedu laulības, selektīvus uz dzimumu balstītus abortus, piespiedu sterilizāciju un laulību izvarošanu; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas attīstības sadarbībā tiek ievērota pieeja, kas balstās uz cilvēktiesībām, no īpaši uzsverot dzimumu līdztiesību, sieviešu apmācību, visa veida vardarbības apkarošanu un bērnu darba izskaušanu; uzsver, ka vispārēja piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar tām saistītajām tiesībām ir cilvēka pamattiesības, un uzsver, cik liela nozīme ir brīvprātīgai piekļuvei ģimenes plānošanas pakalpojumiem, tostarp drošai un legālai aprūpei saistībā ar abortiem, un informācijai un izglītībai, lai samazinātu mātes un bērna mirstību, izbeigtu visa veida ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, bērnu, agrīnas un piespiedu laulības, selektīvus uz dzimumu balstītus abortus, piespiedu sterilizāciju un laulību izvarošanu;

| 68. | uzsver, ka ir absolūti nepieciešams integrēt dzimumu perspektīvu visos pārtikas drošības plānošanas elementos, jo Āfrikā sievietes ir atbildīgas par 80 % lauksaimniecības; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka ir absolūti nepieciešams integrēt dzimumu perspektīvu visos pārtikas drošības plānošanas elementos, jo Āfrikā sievietes ir atbildīgas par 80 % lauksaimniecības;

| 69. | aicina Komisiju paplašināšanās un kaimiņattiecību politikā un attīstības sadarbībā, tirdzniecības un diplomātiskajās attiecībās strādāt pie tā, lai ieviestu standartu, kas nosaka sievietes tiesības kā cilvēktiesības, liek obligāti respektēt šīs tiesības un nosaka tās kā daļu no strukturētajiem dialogiem visās ES partnerattiecībās un divpusējās sarunās; uzsver, cik svarīga nozīme ir līdzdalības sadarbībai ar visām ieinteresētajām personām, jo īpaši ar sieviešu tiesību organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un vietējo un reģionālo pašvaldību asociācijām saistībā ar attīstības sadarbību; mudina Komisiju atzīt, ka meiteņu izvirzīšana globālās attīstības priekšplānā rada sistēmu, lai nodrošinātu meiteņu cilvēktiesību ievērošanu, veicināšanu un pildīšanu, un aicina iekļaut “Meiteņu deklarāciju” un tās mērķus dzimumu līdztiesības stratēģijā laikposmam pēc 2015. gada; uzsver, ka ir svarīgi rīkot informācijas un apzināšanās kampaņas kopienās, kur tiek praktizēti ar dzimumu saistīti cilvēktiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju paplašināšanās un kaimiņattiecību politikā un attīstības sadarbībā, tirdzniecības un diplomātiskajās attiecībās strādāt pie tā, lai ieviestu standartu, kas nosaka sievietes tiesības kā cilvēktiesības, liek obligāti respektēt šīs tiesības un nosaka tās kā daļu no strukturētajiem dialogiem visās ES partnerattiecībās un divpusējās sarunās; uzsver, cik svarīga nozīme ir līdzdalības sadarbībai ar visām ieinteresētajām personām, jo īpaši ar sieviešu tiesību organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un vietējo un reģionālo pašvaldību asociācijām saistībā ar attīstības sadarbību; mudina Komisiju atzīt, ka meiteņu izvirzīšana globālās attīstības priekšplānā rada sistēmu, lai nodrošinātu meiteņu cilvēktiesību ievērošanu, veicināšanu un pildīšanu, un aicina iekļaut “Meiteņu deklarāciju” un tās mērķus dzimumu līdztiesības stratēģijā laikposmam pēc 2015. gada; uzsver, ka ir svarīgi rīkot informācijas un apzināšanās kampaņas kopienās, kur tiek praktizēti ar dzimumu saistīti cilvēktiesību pārkāpumi;

| 70. | aicina Komisiju veicināt, lai dalībvalstis izveidotu rīcības plānu, kas balstās uz ANO Drošības padomes rezolūcijām Nr. 1325 un 1820 par sievietēm, mieru un drošību; atgādina starptautiskajai sabiedrībai, ka ir nepieciešamas garantijas sievietēm un meitenēm, proti, aizsardzība pret izvarošanu, ko izmanto kā kara ieroci, un piespiedu prostitūciju; stingri nosoda pastāvīgo pret sievietēm vērstas seksuālās vardarbības izmantošanu kā kara ieroci; uzsver, ka jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu starptautisko tiesību aktu ievērošanu, upuru aizsardzību un piekļuvi veselības aprūpei un psiholoģiskajai palīdzībai sievietēm un meitenēm, kas tikušas ļaunprātīgi izmantotas konfliktos; |
| --- | --- |

70.

aicina Komisiju veicināt, lai dalībvalstis izveidotu rīcības plānu, kas balstās uz ANO Drošības padomes rezolūcijām Nr. 1325 un 1820 par sievietēm, mieru un drošību; atgādina starptautiskajai sabiedrībai, ka ir nepieciešamas garantijas sievietēm un meitenēm, proti, aizsardzība pret izvarošanu, ko izmanto kā kara ieroci, un piespiedu prostitūciju; stingri nosoda pastāvīgo pret sievietēm vērstas seksuālās vardarbības izmantošanu kā kara ieroci; uzsver, ka jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu starptautisko tiesību aktu ievērošanu, upuru aizsardzību un piekļuvi veselības aprūpei un psiholoģiskajai palīdzībai sievietēm un meitenēm, kas tikušas ļaunprātīgi izmantotas konfliktos;

| 71. | uzsver, ka uz ES un dalībvalstu sniegto humāno palīdzību nedrīkst attiekties citu līdzekļu devēju noteikti ierobežojumi, kas skar nepieciešamo medicīnisko palīdzību, tostarp drošu abortu pieejamību sievietēm un meitenēm, kuras kļuvušas par izvarošanas upurēm bruņota konflikta situācijā; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka uz ES un dalībvalstu sniegto humāno palīdzību nedrīkst attiekties citu līdzekļu devēju noteikti ierobežojumi, kas skar nepieciešamo medicīnisko palīdzību, tostarp drošu abortu pieejamību sievietēm un meitenēm, kuras kļuvušas par izvarošanas upurēm bruņota konflikta situācijā;

| 72. | uzsver, ka ir svarīga dzimumu ziņā jutīga patvēruma un migrācijas politika, draudu tikt pakļautām sieviešu dzimumorgānu kropļošanai atzīšana par iemeslu patvērumam, pienācīgu pamatnostādņu izstrādāšana un labas prakses paraugu koordinēšana; šajā saistībā uzsver, ka ir neatņemamas individuālās uzturēšanās tiesības, — jo pretējā gadījumā pastāv spēku nevienlīdzība — jo īpaši sievietēm migrantēm vardarbības ģimenē gadījumos; aicina Komisiju izvērtēt un noteikt īpašas rīcības, kas var nodrošināt, ka patvēruma meklētāju (sieviešu) tiesības tiek nostiprinātas un pilnībā ievērotas visā patvēruma procedūrā; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka ir svarīga dzimumu ziņā jutīga patvēruma un migrācijas politika, draudu tikt pakļautām sieviešu dzimumorgānu kropļošanai atzīšana par iemeslu patvērumam, pienācīgu pamatnostādņu izstrādāšana un labas prakses paraugu koordinēšana; šajā saistībā uzsver, ka ir neatņemamas individuālās uzturēšanās tiesības, — jo pretējā gadījumā pastāv spēku nevienlīdzība — jo īpaši sievietēm migrantēm vardarbības ģimenē gadījumos; aicina Komisiju izvērtēt un noteikt īpašas rīcības, kas var nodrošināt, ka patvēruma meklētāju (sieviešu) tiesības tiek nostiprinātas un pilnībā ievērotas visā patvēruma procedūrā;

| 73. | aicina Komisiju vākt ar dzimumiem saistītus datus, lai veiktu ietekmes novērtējumus attiecība uz sievietēm klimata, vides un enerģētikas politikas jomā; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju vākt ar dzimumiem saistītus datus, lai veiktu ietekmes novērtējumus attiecība uz sievietēm klimata, vides un enerģētikas politikas jomā;

| 74. | norāda, ka, lai gan ir dzimuma jomas padomnieki gan militārajās, gan civilajās krīzes pārvaldības misijās, kurās piedalās ES, sieviešu skaitu, kuras iesaistītas operācijās un misijās visos lēmumu pieņemšanas līmeņos un sarunās attiecībā uz miera procesu un atjaunošanas procesu, vēl joprojām ir nepieciešams palielināt; uzstāj, ka vajadzētu būt īpašai meiteņu un sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības stratēģijai katrai misijai; turklāt uzskata, ka nākamajā EĀDD Cilvēktiesību rīcības plānā nepieciešams iestrādāt īpašu nodaļu, kas veltīta dzimumu līdztiesībai; šajā saistībā uzsver, ka ir liela nozīme konsekventai un intensīvai sadarbībai starp Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju un EĀDD; |
| --- | --- |

74.

norāda, ka, lai gan ir dzimuma jomas padomnieki gan militārajās, gan civilajās krīzes pārvaldības misijās, kurās piedalās ES, sieviešu skaitu, kuras iesaistītas operācijās un misijās visos lēmumu pieņemšanas līmeņos un sarunās attiecībā uz miera procesu un atjaunošanas procesu, vēl joprojām ir nepieciešams palielināt; uzstāj, ka vajadzētu būt īpašai meiteņu un sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības stratēģijai katrai misijai; turklāt uzskata, ka nākamajā EĀDD Cilvēktiesību rīcības plānā nepieciešams iestrādāt īpašu nodaļu, kas veltīta dzimumu līdztiesībai; šajā saistībā uzsver, ka ir liela nozīme konsekventai un intensīvai sadarbībai starp Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteju un EĀDD;

Iestāžu mehānismi un integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai

| 75. | aicina Komisiju veicināt, lai visās jomās un attiecībā uz katru likumdošanas priekšlikumu visos pārvaldības līmeņos tiktu izmantota integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā un ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums un tādējādi nodrošināt konkrētus dzimumu līdztiesības mērķus; aicina Revīzijas palātu, izvērtējot Savienības budžeta izpildi, iekļaut arī dzimuma aspektu; aicina dalībvalstis tāpat iekļaut dzimumu dimensiju savos budžetos, lai analizētu valdības programmas un politikas jomas, to ietekmi uz resursu piešķiršanu un to devumu vīriešu un sieviešu līdztiesībā; |
| --- | --- |

75.

aicina Komisiju veicināt, lai visās jomās un attiecībā uz katru likumdošanas priekšlikumu visos pārvaldības līmeņos tiktu izmantota integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā un ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums un tādējādi nodrošināt konkrētus dzimumu līdztiesības mērķus; aicina Revīzijas palātu, izvērtējot Savienības budžeta izpildi, iekļaut arī dzimuma aspektu; aicina dalībvalstis tāpat iekļaut dzimumu dimensiju savos budžetos, lai analizētu valdības programmas un politikas jomas, to ietekmi uz resursu piešķiršanu un to devumu vīriešu un sieviešu līdztiesībā;

| 76. | aicina Komisiju arī veicināt sadarbību starp dalībvalstīm, sieviešu tiesību organizācijām un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju arī veicināt sadarbību starp dalībvalstīm, sieviešu tiesību organizācijām un sociālajiem partneriem;

| 77. | uzsver, cik būtiski ir pienācīgi finansēt valstu dzimumu līdztiesības un pretdiskriminācijas iestādes; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt, cik iedarbīgas dzimumu līdztiesības direktīvu īstenošanā ir valsts sūdzību izskatīšanas iestādes un procedūras; šajā saistībā arī aicina Komisiju atbalstīt Eiropas Sieviešu un vīriešu līdztiesības hartas īstenošanu vietējā dzīvē un NVO darbības nepārtrauktību, jo īpaši — attiecībā uz sieviešu tiesību organizācijām un citām organizācijām, kas strādā ar dzimumu līdztiesības jautājumiem, sniedzot tām atbilstošu un prognozējamu finanšu palīdzību; šajā saistībā arī aicina turpināt finanšu atbalstu programmai Daphne un saglabāt tās profilu, lai arī turpmāk jo īpaši sieviešu tiesību organizācijas uz vietas dalībvalstīs varētu apkarot vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

77.

uzsver, cik būtiski ir pienācīgi finansēt valstu dzimumu līdztiesības un pretdiskriminācijas iestādes; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt, cik iedarbīgas dzimumu līdztiesības direktīvu īstenošanā ir valsts sūdzību izskatīšanas iestādes un procedūras; šajā saistībā arī aicina Komisiju atbalstīt Eiropas Sieviešu un vīriešu līdztiesības hartas īstenošanu vietējā dzīvē un NVO darbības nepārtrauktību, jo īpaši — attiecībā uz sieviešu tiesību organizācijām un citām organizācijām, kas strādā ar dzimumu līdztiesības jautājumiem, sniedzot tām atbilstošu un prognozējamu finanšu palīdzību; šajā saistībā arī aicina turpināt finanšu atbalstu programmai Daphne un saglabāt tās profilu, lai arī turpmāk jo īpaši sieviešu tiesību organizācijas uz vietas dalībvalstīs varētu apkarot vardarbību pret sievietēm;

| 78. | uzsver, ka ir svarīga partnerība starp Komisiju un Parlamentu, un tādēļ ierosina, lai par tieslietām, patērētāju tiesībām un dzimumu līdztiesību atbildīgais komisārs iesniegtu gada progresa ziņojumu mutiskā un rakstiskā veidā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejai — gan no Komisijas, gan dalībvalstu perspektīvas un pieņemot katrai valstij specifisku pieeju ziņojumā ar specifisku informāciju par katru dalībvalsti, — par stratēģijā noteiktajiem mērķiem; |
| --- | --- |

78.

uzsver, ka ir svarīga partnerība starp Komisiju un Parlamentu, un tādēļ ierosina, lai par tieslietām, patērētāju tiesībām un dzimumu līdztiesību atbildīgais komisārs iesniegtu gada progresa ziņojumu mutiskā un rakstiskā veidā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejai — gan no Komisijas, gan dalībvalstu perspektīvas un pieņemot katrai valstij specifisku pieeju ziņojumā ar specifisku informāciju par katru dalībvalsti, — par stratēģijā noteiktajiem mērķiem;

| 79. | aicina Komisiju sadarboties ar Parlamentu un Padomi un sasaukt ikgadēju ES augstākā līmeņa sanāksmi dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību jautājumos, lai konstatētu sasniegto progresu un atkārtoti izteiktu apņemšanās; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju sadarboties ar Parlamentu un Padomi un sasaukt ikgadēju ES augstākā līmeņa sanāksmi dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību jautājumos, lai konstatētu sasniegto progresu un atkārtoti izteiktu apņemšanās;

o

o o

| 80. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

80.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 181, 29.6.2013., 4. lpp.

(2)  OV L 224, 6.9.2003., 1. lpp.

(3)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(4)  OV L 338, 21.12.2011., 2. lpp.

(5)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(6)  OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.

(7)  OV L 68, 18.3.2010., 13. lpp.

(8)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(9)  OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.

(10)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(11)  OV C 130, 30.4.2011., 4. lpp.

(12)  Padomes 2011. gada 7. marta secinājumu pielikums.

(13)  OV C 166, 3.7.1995., 92. lpp.

(14)  OV C 320 E, 15.12.2005., 247. lpp.

(15)  OV C 348 E, 21.12.2010., 11. lpp.

(16)  OV C 341 E, 16.12.2010., 35. lpp.

(17)  OV C 199 E, 7.7.2012., 65. lpp.

(18)  OV C 251 E, 31.8.2013., 1. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0050.

(20)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0375.

(21)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0074.

(22)  OV C 236 E, 12.8.2011., 79. lpp.

(23)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0073.

(24)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0045.

(25)  OV C 264 E, 13.9.2013., 75. lpp.

(26)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0488.

(27)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0126.

(28)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0128.

(29)  Komisijas ziņojums par progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā 2012. gadā (SWD(2013)0171), 8. lpp.

(30)  Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums: galvenie rezultāti — FRA ziņojums, 83.–84. lpp. un 92.–93. lpp.

(31)  Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums: galvenie rezultāti — FRA ziņojums, 87. lpp.

(32)  Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums: galvenie rezultāti — FRA ziņojums, 96. lpp.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/18

---

P8_TA(2015)0219

Intelektuālā īpašuma tiesības trešās valstīs

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs (2014/2206(INI))

(2016/C 407/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un intelektuālais īpašums — Stratēģija intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs”(COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un intelektuālais īpašums — Stratēģija intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs”(COM(2014)0389),

| — | ņemot vērā Komisijas Stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanai trešās valstīs (1) un tās neatkarīgo 2010. gada novembra novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanai trešās valstīs (1) un tās neatkarīgo 2010. gada novembra novērtējumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 11. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 11. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 21. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 21. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2008. gada ziņojumu “Viltošanas un pirātisma ietekme uz ekonomiku”, kas tika atjaunināts 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2008. gada ziņojumu “Viltošanas un pirātisma ietekme uz ekonomiku”, kas tika atjaunināts 2009. gadā,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2009. gada ziņojumu “Digitāla satura pirātisms”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2009. gada ziņojumu “Digitāla satura pirātisms”,

| — | ņemot vērā Eiropas Patentu iestādes un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (EPO/OHIM) 2013. gada kopīgo pētījumu “Intelektuālā īpašuma tiesības intensīvi izmantojošās nozares — ieguldījums ekonomiskajā veiktspējā un nodarbinātībā Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Patentu iestādes un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (EPO/OHIM) 2013. gada kopīgo pētījumu “Intelektuālā īpašuma tiesības intensīvi izmantojošās nozares — ieguldījums ekonomiskajā veiktspējā un nodarbinātībā Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā ESAO 2010. gada tirdzniecības politikas darba dokumentu “Politika veicina intelektuālā īpašuma tiesību stiprināšanu jaunattīstības valstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2010. gada tirdzniecības politikas darba dokumentu “Politika veicina intelektuālā īpašuma tiesību stiprināšanu jaunattīstības valstīs”,

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas, Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas un Pasaules Veselības organizācijas 2013. gada pētījumu “Medicīnas tehnoloģiju un inovāciju pieejamības veicināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas, Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas un Pasaules Veselības organizācijas 2013. gada pētījumu “Medicīnas tehnoloģiju un inovāciju pieejamības veicināšana”,

| — | ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (2) (Regula par tirdzniecības šķēršļiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (2) (Regula par tirdzniecības šķēršļiem),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 816/2006 par patentu piespiedu licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 816/2006 par patentu piespiedu licencēšanu attiecībā uz farmaceitisko produktu ražošanu eksportam uz valstīm, kurās ir sabiedrības veselības aizsardzības problēmas (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 953/2003 par izvairīšanos no dažu svarīgāko zāļu tirdzniecības novirzīšanās uz Eiropas Savienību (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr.o952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr.o952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 608/2013 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 608/2013 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (7),

| — | ņemot vērā Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) un 2001. gada 14. novembrī Pasaules Tirdzniecības organizācijas ministru konferencē pieņemto Dohas deklarāciju par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) un 2001. gada 14. novembrī Pasaules Tirdzniecības organizācijas ministru konferencē pieņemto Dohas deklarāciju par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par TRIPS nolīgumu un zāļu pieejamību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par TRIPS nolīgumu un zāļu pieejamību (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūciju par viltošanas ietekmi uz starptautisko tirdzniecību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūciju par viltošanas ietekmi uz starptautisko tirdzniecību (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 31. jūlija ziņojumu par ES muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā — rezultāti pie ES robežām — 2013. gads (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 31. jūlija ziņojumu par ES muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā — rezultāti pie ES robežām — 2013. gads (11),

| — | ņemot vērā Padomes rezolūciju par ES Muitas rīcības plānu 2013.–2017. gadam, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes rezolūciju par ES Muitas rīcības plānu 2013.–2017. gadam, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0161/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0161/2015),

| A. | tā kā konkurētspēja ES ir un aizvien vairāk būs balstīta uz radošumu un inovāciju un tā kā gudra izaugsme — uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība — ir viena no stratēģijas “Eiropa 2020” trijām prioritātēm; |
| --- | --- |

A.

tā kā konkurētspēja ES ir un aizvien vairāk būs balstīta uz radošumu un inovāciju un tā kā gudra izaugsme — uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas attīstība — ir viena no stratēģijas “Eiropa 2020” trijām prioritātēm;

| B. | tā kā intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) veicina inovācijas un radošuma attīstību, tā kā šo tiesību aizsardzībai ir svarīga nozīme Eiropas konkurētspējā un tā kā ES nepieciešama mērķtiecīgāka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības stratēģija attiecībā pret tās tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

B.

tā kā intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) veicina inovācijas un radošuma attīstību, tā kā šo tiesību aizsardzībai ir svarīga nozīme Eiropas konkurētspējā un tā kā ES nepieciešama mērķtiecīgāka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības stratēģija attiecībā pret tās tirdzniecības partneriem;

| C. | tā kā ir būtiski sekmēt stiprāku saistību starp izglītību, uzņēmējdarbību, pētniecību un inovāciju un intelektuālo īpašumu; tā kā intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārkāpumu apkarošanas procedūras ir dārgas un laikietilpīgas, īpaši MVU, tostarp individuālajiem tiesību subjektiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir būtiski sekmēt stiprāku saistību starp izglītību, uzņēmējdarbību, pētniecību un inovāciju un intelektuālo īpašumu; tā kā intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārkāpumu apkarošanas procedūras ir dārgas un laikietilpīgas, īpaši MVU, tostarp individuālajiem tiesību subjektiem;

| D. | tā kā ES un tās dalībvalstīm, kā Pasaules Tirdzniecības Organizācijas dalībvalstīm, ir jāpilda Līgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) un līdz ar to, tām ir pienākums pieņemt un īstenot obligātos standartus efektīviem pasākumiem, lai novērstu ikvienu IĪT pārkāpumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un tās dalībvalstīm, kā Pasaules Tirdzniecības Organizācijas dalībvalstīm, ir jāpilda Līgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) un līdz ar to, tām ir pienākums pieņemt un īstenot obligātos standartus efektīviem pasākumiem, lai novērstu ikvienu IĪT pārkāpumu;

| E. | tā kā debates par IĪT ir jābalsta uz kompetentām pārdomām par iepriekšējo pieredzi un turpmākajām tendencēm tehnoloģiju jomā, vienlaikus saglabājot konsekvenci starp iekšējiem un ārējiem aspektiem un attiecīgā gadījumā nošķirot fizisko un digitālo vidi, ņemot vērā visu iesaistīto personu, tostarp MVU un patērētāju organizāciju, bažas un cenšoties nodrošināt pilnīgu interešu pārredzamību un atbilstīgu leģitimitāti centienos sasniegt taisnīgu līdzsvaru starp visām attiecīgajām interesēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā debates par IĪT ir jābalsta uz kompetentām pārdomām par iepriekšējo pieredzi un turpmākajām tendencēm tehnoloģiju jomā, vienlaikus saglabājot konsekvenci starp iekšējiem un ārējiem aspektiem un attiecīgā gadījumā nošķirot fizisko un digitālo vidi, ņemot vērā visu iesaistīto personu, tostarp MVU un patērētāju organizāciju, bažas un cenšoties nodrošināt pilnīgu interešu pārredzamību un atbilstīgu leģitimitāti centienos sasniegt taisnīgu līdzsvaru starp visām attiecīgajām interesēm;

| F. | tā kā viltošana vairs nav saistīta tikai ar luksusprecēm, bet aptver arī plaši lietotas preces, piemēram, rotaļlietas, zāles, kosmētiku un pārtiku, kuru viltojumi var radīt kaitējumu vai nopietni apdraudēt patērētāju veselību; |
| --- | --- |

F.

tā kā viltošana vairs nav saistīta tikai ar luksusprecēm, bet aptver arī plaši lietotas preces, piemēram, rotaļlietas, zāles, kosmētiku un pārtiku, kuru viltojumi var radīt kaitējumu vai nopietni apdraudēt patērētāju veselību;

| G. | tā kā 2013. gadā ES muitas iestādes aizturēja gandrīz 36 miljonus preču vienību uz aizdomu pamata par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, pārtverto preču vērtībai pārsniedzot EUR 760 miljonus; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2013. gadā ES muitas iestādes aizturēja gandrīz 36 miljonus preču vienību uz aizdomu pamata par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, pārtverto preču vērtībai pārsniedzot EUR 760 miljonus;

| H. | tā kā 72 % no visām aizturētajām precēm 2013. gadā bija saistītas ar maziem sūtījumiem; tā kā zāles jau ceturto gadu pēc kārtas ierindojās galvenajā kategorijā, veidojot 19 % no šīm aizturētajām precēm un 10 % – no visām aizturētajām precēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā 72 % no visām aizturētajām precēm 2013. gadā bija saistītas ar maziem sūtījumiem; tā kā zāles jau ceturto gadu pēc kārtas ierindojās galvenajā kategorijā, veidojot 19 % no šīm aizturētajām precēm un 10 % – no visām aizturētajām precēm;

| I. | tā kā IĪT pārkāpumi ir jāapkaro, lai: mazinātu to iespējami radīto risku patērētāju veselībai un drošībai un videi; aizsargātu vērtības radīšanu ES un trešās valstīs; novērstu ekonomiskas un sociālas sekas ES uzņēmumiem un izgudrotājiem; un nepieļautu Eiropas un trešo valstu kultūras daudzveidības apdraudējumu; tā kā cīņai pret organizēto noziedzību, kura gūst peļņu no viltotām un pirātiskām precēm, nepieciešama specifiska pieeja; |
| --- | --- |

I.

tā kā IĪT pārkāpumi ir jāapkaro, lai: mazinātu to iespējami radīto risku patērētāju veselībai un drošībai un videi; aizsargātu vērtības radīšanu ES un trešās valstīs; novērstu ekonomiskas un sociālas sekas ES uzņēmumiem un izgudrotājiem; un nepieļautu Eiropas un trešo valstu kultūras daudzveidības apdraudējumu; tā kā cīņai pret organizēto noziedzību, kura gūst peļņu no viltotām un pirātiskām precēm, nepieciešama specifiska pieeja;

| J. | tā kā visaptverošs IĪT tiesiskais regulējums ir jāapvieno ar efektīvu īstenošanu, vajadzīgā gadījumā nodrošinot atsauci uz īstenošanas pasākumiem un sodiem, vienlaikus nodrošinot, ka IĪT ieviešanas pasākumi nepamatoti neapgrūtina likumīgu tirdzniecību, |
| --- | --- |

J.

tā kā visaptverošs IĪT tiesiskais regulējums ir jāapvieno ar efektīvu īstenošanu, vajadzīgā gadījumā nodrošinot atsauci uz īstenošanas pasākumiem un sodiem, vienlaikus nodrošinot, ka IĪT ieviešanas pasākumi nepamatoti neapgrūtina likumīgu tirdzniecību,

| K. | tā kā viena no svarīgākajām intelektuālā īpašuma aizsardzības iezīmēm ir spēkā esošo tiesību aktu un starptautisko saistību, tostarp sankcijas reglamentējošo noteikumu, pareiza īstenošana, |
| --- | --- |

K.

tā kā viena no svarīgākajām intelektuālā īpašuma aizsardzības iezīmēm ir spēkā esošo tiesību aktu un starptautisko saistību, tostarp sankcijas reglamentējošo noteikumu, pareiza īstenošana,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | pozitīvi vērtē Komisijas pieeju, īpaši saistībā ar aicinājumu rast līdzsvaru starp atšķirīgajām interesēm; |
| --- | --- |

1.

pozitīvi vērtē Komisijas pieeju, īpaši saistībā ar aicinājumu rast līdzsvaru starp atšķirīgajām interesēm;

| 2. | uzskata, ka diskusijas par taisnīgu līdzsvaru starp tiesību subjektu un tiešo lietotāju interesēm ir daudzšķautņainas un ārkārtīgi sarežģītas, jo visām pusēm ir ekonomiskas intereses; uzskata, ka Komisijai jāapsver uz informāciju balstītu un pārredzamu publisku debašu rīkošanas iespējas par IĪ aizsardzību un īstenošanu un to, ko tas nozīmē patērētājiem; uzskata, ka aicinājumu labāk iesaistīt ieinteresētās personas debatēs par IĪT jāpapildina ar soļiem visu dalībnieku pārredzamības un leģitimitātes nodrošināšanai; uzskata, ka nevienā paziņojuma novērtējumā netiek ņemta vērā gan 2004. gada stratēģija intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai trešās valstīs, gan Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīguma (ACTA) noraidīšana; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka diskusijas par taisnīgu līdzsvaru starp tiesību subjektu un tiešo lietotāju interesēm ir daudzšķautņainas un ārkārtīgi sarežģītas, jo visām pusēm ir ekonomiskas intereses; uzskata, ka Komisijai jāapsver uz informāciju balstītu un pārredzamu publisku debašu rīkošanas iespējas par IĪ aizsardzību un īstenošanu un to, ko tas nozīmē patērētājiem; uzskata, ka aicinājumu labāk iesaistīt ieinteresētās personas debatēs par IĪT jāpapildina ar soļiem visu dalībnieku pārredzamības un leģitimitātes nodrošināšanai; uzskata, ka nevienā paziņojuma novērtējumā netiek ņemta vērā gan 2004. gada stratēģija intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai trešās valstīs, gan Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīguma (ACTA) noraidīšana;

| 3. | uzsver, ka nav pietiekošas skaidrības ar kādiem līdzekļiem un metodēm varētu sasniegt paziņojumā iekļautos rezultātus, īpaši saistībā ar to, kādi resursi tiks izmantoti un kuri tie tiks ņemti, paturot prātā arī ierobežotos līdzekļus, kuri pieejami, lai atbalstītu ES tiesību subjektus, kuri eksportē vai veic uzņēmējdarbību trešo valstu tirgos; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka nav pietiekošas skaidrības ar kādiem līdzekļiem un metodēm varētu sasniegt paziņojumā iekļautos rezultātus, īpaši saistībā ar to, kādi resursi tiks izmantoti un kuri tie tiks ņemti, paturot prātā arī ierobežotos līdzekļus, kuri pieejami, lai atbalstītu ES tiesību subjektus, kuri eksportē vai veic uzņēmējdarbību trešo valstu tirgos;

| 4. | uzskata, ka nav skaidra norādījuma par iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņošanu attiecībā uz IĪT aizsardzību, un uzsver, ka ir svarīgi iekšēji uzlabot šo jomu; atzīst, ka iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņotība neizslēdz pielāgotas pieejas nepieciešamību, ņemot vērā attiecīgās trešās valsts tirgū pastāvošās konkrētās parādības un apstākļus; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka nav skaidra norādījuma par iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņošanu attiecībā uz IĪT aizsardzību, un uzsver, ka ir svarīgi iekšēji uzlabot šo jomu; atzīst, ka iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņotība neizslēdz pielāgotas pieejas nepieciešamību, ņemot vērā attiecīgās trešās valsts tirgū pastāvošās konkrētās parādības un apstākļus;

| 5. | uzsver, ka IĪT aizsardzību ir jāuzskata par pirmo soli, kas ir nepieciešams, taču nav pietiekošs, lai izveidotu piekļuvi trešās valsts tirgum, un ka spējas izmantot šīs tiesības ir atkarīgas no attiecīgajā valstī īstenotas pamatīgas aizsardzības, kurā ietilpst efektīva īstenošana un tiesiskās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka IĪT aizsardzību ir jāuzskata par pirmo soli, kas ir nepieciešams, taču nav pietiekošs, lai izveidotu piekļuvi trešās valsts tirgum, un ka spējas izmantot šīs tiesības ir atkarīgas no attiecīgajā valstī īstenotas pamatīgas aizsardzības, kurā ietilpst efektīva īstenošana un tiesiskās aizsardzības līdzekļi;

| 6. | uzsver, ka daudzu IĪT pārkāpumu komerciālais raksturs un aizvien lielākā organizētās noziedzības iesaistīšanās šajos pārkāpumos ir kļuvusi par nopietnu problēmu; pauž nožēlu, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret transnacionālo organizēto noziedzību (Palermo Konvencijai) joprojām nav iekļauts protokols pret viltošanu, un aicina Komisiju un dalībvalstis ievērojami pastiprināt centienus, lai to panāktu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka daudzu IĪT pārkāpumu komerciālais raksturs un aizvien lielākā organizētās noziedzības iesaistīšanās šajos pārkāpumos ir kļuvusi par nopietnu problēmu; pauž nožēlu, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret transnacionālo organizēto noziedzību (Palermo Konvencijai) joprojām nav iekļauts protokols pret viltošanu, un aicina Komisiju un dalībvalstis ievērojami pastiprināt centienus, lai to panāktu;

| 7. | atzinīgi vērtē un atbalsta mērķi panākt labāku saskaņu starp IĪT aizsardzību un īstenošanu un citiem politikas virzieniem, kā arī starp Komisiju un dalībvalstīm šā mērķa sasniegšanai; uzskata, ka IĪT aizsardzība un pienācīgi IĪT pārkāpumu apkarošanas pasākumi var veicināt cīņu pret organizēto noziedzību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu nemaksāšanu un var sekmēt taisnīga ilgtspējīga, nākotnes vajadzībām piemērota un inovācijām draudzīga digitālā tirgus izveidi; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē un atbalsta mērķi panākt labāku saskaņu starp IĪT aizsardzību un īstenošanu un citiem politikas virzieniem, kā arī starp Komisiju un dalībvalstīm šā mērķa sasniegšanai; uzskata, ka IĪT aizsardzība un pienācīgi IĪT pārkāpumu apkarošanas pasākumi var veicināt cīņu pret organizēto noziedzību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu nemaksāšanu un var sekmēt taisnīga ilgtspējīga, nākotnes vajadzībām piemērota un inovācijām draudzīga digitālā tirgus izveidi;

| 8. | atbalsta Komisijas darbu, tai nosakot ģeogrāfiskās prioritātes, kā pamatu izmantojot tās pusgada ziņojumus par IĪT aizsardzību un īstenošanu trešās valstīs; |
| --- | --- |

8.

atbalsta Komisijas darbu, tai nosakot ģeogrāfiskās prioritātes, kā pamatu izmantojot tās pusgada ziņojumus par IĪT aizsardzību un īstenošanu trešās valstīs;

| 9. | uzskata, ka šajā stratēģijā nav pietiekami atzīta atšķirība, no vienas puses, starp preču zīmju un patentu fizisko viltošanu un, no otras puses, autortiesību pārkāpumiem, īpaši digitālajā vidē; atzīmē — ņemot vērā aizvien straujāko digitalizāciju, IĪT aizsardzība un īstenošana digitālajā pasaulē kļūs vēl svarīgāka globālā mērogā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka šajā stratēģijā nav pietiekami atzīta atšķirība, no vienas puses, starp preču zīmju un patentu fizisko viltošanu un, no otras puses, autortiesību pārkāpumiem, īpaši digitālajā vidē; atzīmē — ņemot vērā aizvien straujāko digitalizāciju, IĪT aizsardzība un īstenošana digitālajā pasaulē kļūs vēl svarīgāka globālā mērogā;

| 10. | uzskata, ka stratēģija ir labāk jāpielāgo digitālajai videi un tajā jāiekļauj spēcīga sadarbība ar muitas iestādēm un tirgus uzraudzības iestādēm, lai nodrošinātu horizontālu saskaņotību; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka stratēģija ir labāk jāpielāgo digitālajai videi un tajā jāiekļauj spēcīga sadarbība ar muitas iestādēm un tirgus uzraudzības iestādēm, lai nodrošinātu horizontālu saskaņotību;

| 11. | uzsver, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un to aizsardzība ir tikpat svarīga kā citi intelektuālā īpašuma veidi, jo tās nodrošina to, ka produkti ir izsekojami līdz pat to patērēšanas brīdim, un aizsargā ražotāju zinātību; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un to aizsardzība ir tikpat svarīga kā citi intelektuālā īpašuma veidi, jo tās nodrošina to, ka produkti ir izsekojami līdz pat to patērēšanas brīdim, un aizsargā ražotāju zinātību;

| 12. | uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiek atzītas un patiesi aizsargātas sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, īpaši saistībā ar transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP); |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiek atzītas un patiesi aizsargātas sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, īpaši saistībā ar transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP);

| 13. | uzskata, ka TRIPS līgums attiecīgā gadījumā ir jāīsteno līdzsvaroti un efektīvi un ka tajā paredzētajā elastīgumā ir pilnībā jāņem vērā šā līguma 27. panta 1. punktā izklāstītais pamatprincips par nediskriminējošu attieksmi pret visām tehnoloģiju jomām; uzskata, ka ir jāņem vērā arī Dohas deklarācija, vienlaikus uzsverot, ka stingrāka intelektuālā īpašuma aizsardzība un īstenošana sniedz labumu ne tikai ES valstīm, bet arī palīdz jaunattīstības valstīm veidot un attīstīt nepieciešamās vietējās sistēmas inovāciju un pētniecības veicināšanai un aizsardzībai, kas kļūs par aizvien būtiskāku jautājumu, kad šīs valstis pakāpsies augstāk starptautiskās tirdzniecības vērtību ķēdēs; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka TRIPS līgums attiecīgā gadījumā ir jāīsteno līdzsvaroti un efektīvi un ka tajā paredzētajā elastīgumā ir pilnībā jāņem vērā šā līguma 27. panta 1. punktā izklāstītais pamatprincips par nediskriminējošu attieksmi pret visām tehnoloģiju jomām; uzskata, ka ir jāņem vērā arī Dohas deklarācija, vienlaikus uzsverot, ka stingrāka intelektuālā īpašuma aizsardzība un īstenošana sniedz labumu ne tikai ES valstīm, bet arī palīdz jaunattīstības valstīm veidot un attīstīt nepieciešamās vietējās sistēmas inovāciju un pētniecības veicināšanai un aizsardzībai, kas kļūs par aizvien būtiskāku jautājumu, kad šīs valstis pakāpsies augstāk starptautiskās tirdzniecības vērtību ķēdēs;

Īstenošana un sabiedrības informētība

| 14. | uzsver, ka vajadzīgas informētākas, līdzsvarotākas un pārredzamākas publiskās debates par īstenošanu, iesaistot visas ieinteresētās puses un panākot līdzsvaru starp visām privātajām un publiskajām interesēm; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka vajadzīgas informētākas, līdzsvarotākas un pārredzamākas publiskās debates par īstenošanu, iesaistot visas ieinteresētās puses un panākot līdzsvaru starp visām privātajām un publiskajām interesēm;

| 15. | atzīst, ka jāuzlabo patērētāju informētība par materiālo kaitējumu, kaitējumu inovācijām un jaunradei, un dažkārt veselības un drošības apdraudējumu, kas rodas, iegādājoties IĪT neatbilstošas preces vai izmantojot to pieejamību; norāda – labāka īstenošana pati par sevi neatrisinās esošās un turpmākās bažas par IĪ aizsardzību un īstenošanu un tai ir jābūt lielākas patērētāju informētības papildinošam aspektam; šajā sakarībā uzsver uzņēmējdarbības sektora nozīmi; |
| --- | --- |

15.

atzīst, ka jāuzlabo patērētāju informētība par materiālo kaitējumu, kaitējumu inovācijām un jaunradei, un dažkārt veselības un drošības apdraudējumu, kas rodas, iegādājoties IĪT neatbilstošas preces vai izmantojot to pieejamību; norāda – labāka īstenošana pati par sevi neatrisinās esošās un turpmākās bažas par IĪ aizsardzību un īstenošanu un tai ir jābūt lielākas patērētāju informētības papildinošam aspektam; šajā sakarībā uzsver uzņēmējdarbības sektora nozīmi;

| 16. | uzskata, ka ir skaidrs, ka jāpanāk sabiedrības atbalsts IĪT aizsardzībai, šajā sakarībā ņem vērā Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (OHIM) darbu, kas aptver sabiedrības informētības palielināšanas kampaņas par komerciāla mēroga IĪ pārkāpumu ietekmi; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ir skaidrs, ka jāpanāk sabiedrības atbalsts IĪT aizsardzībai, šajā sakarībā ņem vērā Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (OHIM) darbu, kas aptver sabiedrības informētības palielināšanas kampaņas par komerciāla mēroga IĪ pārkāpumu ietekmi;

Internets un IĪT

| 17. | atzinīgi vērtē 2011. gada 4. maijā parakstīto tiesību subjektu un interneta platformu saprašanās memorandu, kopīgi cenšoties samazināt viltotu preču tirdzniecību e-tirdzniecības platformās; aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt strukturētu dialogu ar tiešsaistes platformām pat to, kā vislabāk atklāt un novērst viltotu preču tirdzniecību; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē 2011. gada 4. maijā parakstīto tiesību subjektu un interneta platformu saprašanās memorandu, kopīgi cenšoties samazināt viltotu preču tirdzniecību e-tirdzniecības platformās; aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt strukturētu dialogu ar tiešsaistes platformām pat to, kā vislabāk atklāt un novērst viltotu preču tirdzniecību;

| 18. | atzīmē, ka IĪT pārkāpumu problēmas pēdējo gadu laikā ir vairākkārt palielinājušās digitalizācijas un aizvien lielākā digitālās tirdzniecības platformu skaita dēļ, kurās bez jebkādas efektīvas kontroles viltotas preces tiek pārdodas un izplatītas visā pasaulē; šajā sakarībā aicina pievērsties dziļākām pārdomām, lai pieņemtu efektīvākus līdzekļus fizisko produktu tiešsaistes tirdzniecības kontrolei; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka IĪT pārkāpumu problēmas pēdējo gadu laikā ir vairākkārt palielinājušās digitalizācijas un aizvien lielākā digitālās tirdzniecības platformu skaita dēļ, kurās bez jebkādas efektīvas kontroles viltotas preces tiek pārdodas un izplatītas visā pasaulē; šajā sakarībā aicina pievērsties dziļākām pārdomām, lai pieņemtu efektīvākus līdzekļus fizisko produktu tiešsaistes tirdzniecības kontrolei;

| 19. | uzskata, ka stratēģijā ir precīzāk jāatrunā stingras ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības veicināšana internetā, pirms nākt klajā ar konkrētiem mērķiem; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka stratēģijā ir precīzāk jāatrunā stingras ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības veicināšana internetā, pirms nākt klajā ar konkrētiem mērķiem;

| 20. | aicina Komisiju strādāt kopā ar Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporāciju (ICANN) un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju (WIPO), lai izveidotu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības mehānismu internetā; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju strādāt kopā ar Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporāciju (ICANN) un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju (WIPO), lai izveidotu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības mehānismu internetā;

| 21. | uzskata, ka ir rūpīgi jānovērtē starpnieku pienākumi; šajā ziņā bija cerējis uz izvērstāku stratēģiju, vienlaikus atzīstot, ka par šo jautājumu ir jārīko atsevišķas diskusijas; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ir rūpīgi jānovērtē starpnieku pienākumi; šajā ziņā bija cerējis uz izvērstāku stratēģiju, vienlaikus atzīstot, ka par šo jautājumu ir jārīko atsevišķas diskusijas;

Jaunattīstības valstis un jaunietekmes ekonomikas

| 22. | aicina Komisiju dot ieguldījumu tādas vides radīšanā, kurā dalībvalstu un trešo valstu intereses būtu saskaņotas un kurā pastāvētu savstarpēja vēlēšanās radīt augstu standartu aizsardzības sistēmu, kas apvienota ar efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem IĪT aizsardzības nepilnību novēršanai; atzīmē nepieciešamību rūpīgi saskatīt atšķirības starp dažādu “jaunattīstības valstu” apstākļiem un ar tiem saistītajiem tirdzniecības jautājumiem, ņemot vērā atsevišķu jaunattīstības valstu konkrētos apstākļus; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju dot ieguldījumu tādas vides radīšanā, kurā dalībvalstu un trešo valstu intereses būtu saskaņotas un kurā pastāvētu savstarpēja vēlēšanās radīt augstu standartu aizsardzības sistēmu, kas apvienota ar efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem IĪT aizsardzības nepilnību novēršanai; atzīmē nepieciešamību rūpīgi saskatīt atšķirības starp dažādu “jaunattīstības valstu” apstākļiem un ar tiem saistītajiem tirdzniecības jautājumiem, ņemot vērā atsevišķu jaunattīstības valstu konkrētos apstākļus;

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas darbu, kura, katru gadījumu izskatot atsevišķi, atbalsta jaunattīstības valstis, kuras vēlas uzlabot savu IĪT sistēmu, un aicina Komisiju arī turpmāk pastiprināti censties nodrošināt nepārtrauktu atbilstošu tehnisko palīdzību izpratnes palielināšanas kampaņu, likumdošanas palīdzības un ierēdņu apmācības veidā, ievērojot katras valsts attīstības līmeni; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Komisijas darbu, kura, katru gadījumu izskatot atsevišķi, atbalsta jaunattīstības valstis, kuras vēlas uzlabot savu IĪT sistēmu, un aicina Komisiju arī turpmāk pastiprināti censties nodrošināt nepārtrauktu atbilstošu tehnisko palīdzību izpratnes palielināšanas kampaņu, likumdošanas palīdzības un ierēdņu apmācības veidā, ievērojot katras valsts attīstības līmeni;

Zāļu pieejamība

| 24. | piekrīt aicinājumam atrast plašu risinājumu sarežģītajai un daudzšķautņainajai problēmai attiecībā uz saistību starp IĪT un finansiāli pieejamu zāļu universālu pieejamību, šajā sakarībā uzsverot, ka farmācijas nozarē ir svarīgi īstenot tādu pieeju IĪT, kuras centrā ir pacients; |
| --- | --- |

24.

piekrīt aicinājumam atrast plašu risinājumu sarežģītajai un daudzšķautņainajai problēmai attiecībā uz saistību starp IĪT un finansiāli pieejamu zāļu universālu pieejamību, šajā sakarībā uzsverot, ka farmācijas nozarē ir svarīgi īstenot tādu pieeju IĪT, kuras centrā ir pacients;

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt konstruktīvu dialogu par zāļu pieejamību, tajā iesaistot visas ieinteresētās personas, un atrast veidus, kā veicināt zāļu pieejamību nabadzīgāko valstu iedzīvotājiem, kuriem nav pieejami labākie pašreiz pieejamie ārstniecības veidi; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt konstruktīvu dialogu par zāļu pieejamību, tajā iesaistot visas ieinteresētās personas, un atrast veidus, kā veicināt zāļu pieejamību nabadzīgāko valstu iedzīvotājiem, kuriem nav pieejami labākie pašreiz pieejamie ārstniecības veidi;

| 26. | uzskata — kaut gan ir jāaizsargā ES farmācijas uzņēmumu intereses un konkurētspēja, saglabājot to inovācijas spēju, un jāņem vērā, ka daži ES uzņēmumi nodrošina zāļu pieejamību ar palīdzības programmām un pazeminātām un diferencētām cenām, — zāļu cenām tomēr ir jāatbilst tās valsts iedzīvotāju iespējām, kurā tās tirgo, tādēļ ir būtiski, ka TRIPS līgumā paredzētā un Dohas deklarācijā atzītā elastīguma izmantošanai tiek nodrošināts atbalsts, vienlaikus ņemot vērā arī tirgus traucējumus, ko rada zāļu tālāka pārdošana trešās valstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk censties nodrošināt, ka pasākumi uz robežas, lai bloķētu viltotu zāļu importu, netraucētu ģenērisko zāļu tranzītam; |
| --- | --- |

26.

uzskata — kaut gan ir jāaizsargā ES farmācijas uzņēmumu intereses un konkurētspēja, saglabājot to inovācijas spēju, un jāņem vērā, ka daži ES uzņēmumi nodrošina zāļu pieejamību ar palīdzības programmām un pazeminātām un diferencētām cenām, — zāļu cenām tomēr ir jāatbilst tās valsts iedzīvotāju iespējām, kurā tās tirgo, tādēļ ir būtiski, ka TRIPS līgumā paredzētā un Dohas deklarācijā atzītā elastīguma izmantošanai tiek nodrošināts atbalsts, vienlaikus ņemot vērā arī tirgus traucējumus, ko rada zāļu tālāka pārdošana trešās valstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk censties nodrošināt, ka pasākumi uz robežas, lai bloķētu viltotu zāļu importu, netraucētu ģenērisko zāļu tranzītam;

| 27. | uzskata, ka uzņēmumi ir jāmudina ciešāk sadarboties savā konkurētspējīgajā vidē un strādāt kopā ar publiskām iestādēm, lai dalībvalstīs un trešās valstīs nodrošinātu plašāku un labāku zāļu pieejamību; aicina Komisiju apsvērt atbalstu inovatīviem mehānismiem, piemēram, patentu kopfondiem, lai stimulētu pētniecību, vienlaikus nodrošinot ģenērisko zāļu ražošanu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka uzņēmumi ir jāmudina ciešāk sadarboties savā konkurētspējīgajā vidē un strādāt kopā ar publiskām iestādēm, lai dalībvalstīs un trešās valstīs nodrošinātu plašāku un labāku zāļu pieejamību; aicina Komisiju apsvērt atbalstu inovatīviem mehānismiem, piemēram, patentu kopfondiem, lai stimulētu pētniecību, vienlaikus nodrošinot ģenērisko zāļu ražošanu;

| 28. | uzskata, ka Savienībai ir jāiesaistās plašākās diskusijās par veselības aprūpes attīstību visā pasaulē, pievēršoties arī stratēģijām veselības aprūpes sistēmu pilnveidošanai; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka Savienībai ir jāiesaistās plašākās diskusijās par veselības aprūpes attīstību visā pasaulē, pievēršoties arī stratēģijām veselības aprūpes sistēmu pilnveidošanai;

| 29. | aicina Komisiju veicināt drīzu ES ražotu ģenērisko un bioloģiski līdzīgo zāļu eksportu, tiklīdz tās vairs nav aizsargātas ar patentu trešās valstīs; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju veicināt drīzu ES ražotu ģenērisko un bioloģiski līdzīgo zāļu eksportu, tiklīdz tās vairs nav aizsargātas ar patentu trešās valstīs;

Precīzāku datu sniegšana

| 30. | uzskata, ka daži no paziņojumā sniegtajiem statistikas datiem ir iegūti, izmantojot pretrunīgas un iepriekš kritizētas metodes, un ka statistikas dati ir jāprecizē, lai tie labāk atspoguļotu reālo situāciju attiecībā uz IĪT, to aizsardzības un īstenošanas būtisko nozīmi ES ekonomikā, ne tikai lai informētu un uzlabotu esošo politiku, bet arī turpinātu atbalstīt uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanas principu; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka daži no paziņojumā sniegtajiem statistikas datiem ir iegūti, izmantojot pretrunīgas un iepriekš kritizētas metodes, un ka statistikas dati ir jāprecizē, lai tie labāk atspoguļotu reālo situāciju attiecībā uz IĪT, to aizsardzības un īstenošanas būtisko nozīmi ES ekonomikā, ne tikai lai informētu un uzlabotu esošo politiku, bet arī turpinātu atbalstīt uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanas principu;

| 31. | piekrīt Komisijas argumentācijai par ES Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra izveidošanu un prasa tam piešķirt atvēlētos līdzekļus; |
| --- | --- |

31.

piekrīt Komisijas argumentācijai par ES Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra izveidošanu un prasa tam piešķirt atvēlētos līdzekļus;

| 32. | norāda, ka novērošanas centrs jāveido vispusīgā veidā, un tas nedrīkst dublēt jau pastāvošas struktūras; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka novērošanas centrs jāveido vispusīgā veidā, un tas nedrīkst dublēt jau pastāvošas struktūras;

| 33. | aicina Komisiju veicināt novērošanas centra neatkarību un nodrošināt, ka tā darbu neapdraud īsti vai šķietami aizspriedumi; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju veicināt novērošanas centra neatkarību un nodrošināt, ka tā darbu neapdraud īsti vai šķietami aizspriedumi;

ES tiesību akti un sadarbība Eiropas Savienībā

| 34. | atzīst, ka labāki, pienācīgi saskaņoti iekšpolitikas virzieni IĪT jautājumos varētu palīdzēt, uzlabojot IĪT aizsardzības un īstenošanas standartu pasaulē; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka labāki, pienācīgi saskaņoti iekšpolitikas virzieni IĪT jautājumos varētu palīdzēt, uzlabojot IĪT aizsardzības un īstenošanas standartu pasaulē;

| 35. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu, ka tiek ratificēts WIPO Preču zīmju līgums, Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas akts, Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju un citi ar IĪT saistīti starptautiski nolīgumi; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu, ka tiek ratificēts WIPO Preču zīmju līgums, Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas akts, Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju un citi ar IĪT saistīti starptautiski nolīgumi;

| 36. | aicina Komisiju turpināt pasākumus saskaņā ar sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, kas iekļauti tās Zaļajā grāmatā “Eiropas tradicionālās zinātības optimāla izmantošana” (COM(2014)0469), attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības iespējamo attiecināšanu uz Savienības nelauksaimnieciskiem produktiem; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju turpināt pasākumus saskaņā ar sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, kas iekļauti tās Zaļajā grāmatā “Eiropas tradicionālās zinātības optimāla izmantošana” (COM(2014)0469), attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības iespējamo attiecināšanu uz Savienības nelauksaimnieciskiem produktiem;

IĪT aizsardzība un īstenošana trešās valstīs

| 37. | atbalsta Komisijas apņemšanos piešķirt prioritāti IĪT aizsardzības uzlabošanas veicināšanai PTO un citās starptautiskās struktūrās, tādējādi atverot jaunus tirgus Eiropas eksportētājiem un uzlabojot pašreizējo piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

37.

atbalsta Komisijas apņemšanos piešķirt prioritāti IĪT aizsardzības uzlabošanas veicināšanai PTO un citās starptautiskās struktūrās, tādējādi atverot jaunus tirgus Eiropas eksportētājiem un uzlabojot pašreizējo piekļuvi tirgum;

| 38. | atzīmē, ka tirgus ekonomikas statusa piešķiršana tirdzniecības aizsardzības instrumentu ziņā, papildus citiem kritērijiem, ir atkarīga no IĪ aizsardzības attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

38.

atzīmē, ka tirgus ekonomikas statusa piešķiršana tirdzniecības aizsardzības instrumentu ziņā, papildus citiem kritērijiem, ir atkarīga no IĪ aizsardzības attiecīgajā valstī;

| 39. | aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvāk aizstāvēt IĪT visās daudzpusējās organizācijās (PTO, Pasaules Veselības organizācijā un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijā) un turpināt darbu, lai panāktu, ka PTO sistēmā būtu iekļauti tie ar IĪT saistītie starptautiskie nolīgumi, kuri vēl ir ārpus tās, piemēram, WIPO Preču zīmju līgums, WIPO līgums par izpildījumu un fonogrammām, WIPO līgums par autortiesībām, Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas akts, Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvāk aizstāvēt IĪT visās daudzpusējās organizācijās (PTO, Pasaules Veselības organizācijā un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijā) un turpināt darbu, lai panāktu, ka PTO sistēmā būtu iekļauti tie ar IĪT saistītie starptautiskie nolīgumi, kuri vēl ir ārpus tās, piemēram, WIPO Preču zīmju līgums, WIPO līgums par izpildījumu un fonogrammām, WIPO līgums par autortiesībām, Hāgas vienošanās par dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas akts, Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumu aizsardzību un to starptautisko reģistrāciju;

| 40. | uzskata, ka divpusēju brīvās tirdzniecības nolīgumu sarunās ir jāpiešķir pienācīga uzmanība intelektuālā īpašuma sadaļām un ka sarunu pusēm ir jāatzīst, ka tiesībās veikt uzņēmējdarbību ir jāņem vērā IĪT ievērošana un atbilstība spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam; atzinīgi vērtē līdz šim veikto Komisijas darbu, veiksmīgi integrējot sadaļas par IĪ aizsardzību un īstenošanu divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka divpusēju brīvās tirdzniecības nolīgumu sarunās ir jāpiešķir pienācīga uzmanība intelektuālā īpašuma sadaļām un ka sarunu pusēm ir jāatzīst, ka tiesībās veikt uzņēmējdarbību ir jāņem vērā IĪT ievērošana un atbilstība spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam; atzinīgi vērtē līdz šim veikto Komisijas darbu, veiksmīgi integrējot sadaļas par IĪ aizsardzību un īstenošanu divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumos;

| 41. | uzskata, ka iepriekš uzskaitīto WIPO līgumu ratifikācija integrācijai PTO sistēmā ir jāiekļauj Savienības noslēgtajos brīvās tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka iepriekš uzskaitīto WIPO līgumu ratifikācija integrācijai PTO sistēmā ir jāiekļauj Savienības noslēgtajos brīvās tirdzniecības nolīgumos;

| 42. | atbalsta Komisijas pieeju, tai veidojot intelektuālā īpašuma dialogus un darba grupas ar prioritārām valstīm, ar kurām nenotiek vispusīgas sarunas, lai panāktu un stiprinātu konkrētas intelektuālā īpašuma aizsardzības un īstenošanas saistības; uzsver, ka IĪT ir jāiekļauj augstāka līmeņa politisko sanāksmju darba kārtībā, ja nav sagaidāms progress IĪ dialogu un aģentūru sanāksmju līmenī; |
| --- | --- |

42.

atbalsta Komisijas pieeju, tai veidojot intelektuālā īpašuma dialogus un darba grupas ar prioritārām valstīm, ar kurām nenotiek vispusīgas sarunas, lai panāktu un stiprinātu konkrētas intelektuālā īpašuma aizsardzības un īstenošanas saistības; uzsver, ka IĪT ir jāiekļauj augstāka līmeņa politisko sanāksmju darba kārtībā, ja nav sagaidāms progress IĪ dialogu un aģentūru sanāksmju līmenī;

| 43. | uzsver, ka pēc iespējas ir jāsekmē Savienības un citu reģionālo bloku sadarbība IĪT jomā; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka pēc iespējas ir jāsekmē Savienības un citu reģionālo bloku sadarbība IĪT jomā;

| 44. | aicina Komisiju biežāk izmantot attiecīgos strīdu izšķiršanas mehānismus, tostarp PTO Strīdu izšķiršanas padomi, ja tiek pārkāptas Savienības uzņēmēju, tostarp visu IĪT subjektu, tiesības; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju biežāk izmantot attiecīgos strīdu izšķiršanas mehānismus, tostarp PTO Strīdu izšķiršanas padomi, ja tiek pārkāptas Savienības uzņēmēju, tostarp visu IĪT subjektu, tiesības;

| 45. | aicina Komisiju mudināt trešās valstis savstarpēji atzīt intelektuālā īpašuma juridisko ekspertu tiesības praktizēt; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju mudināt trešās valstis savstarpēji atzīt intelektuālā īpašuma juridisko ekspertu tiesības praktizēt;

| 46. | aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt muitas sadarbību Savienībā un ar trešām valstīm attiecībā uz viltotu preču konfiscēšanu, kā arī vienkāršot muitas procedūras; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt muitas sadarbību Savienībā un ar trešām valstīm attiecībā uz viltotu preču konfiscēšanu, kā arī vienkāršot muitas procedūras;

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis ciešāk sadarboties ar trešām valstīm autortiesību un licencēšanas jomā; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju un dalībvalstis ciešāk sadarboties ar trešām valstīm autortiesību un licencēšanas jomā;

| 48. | ir pārliecināts, ka labāka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un efektīva saistīto noteikumu īstenošana trešās valstīs sniegtu nopietnu stimulu Eiropas Savienības un pārējās pasaules ieguldītājiem veikt ieguldījumus, apmainīties ar jaunām tehnoloģiskajām prasmēm un modernizēt esošās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

48.

ir pārliecināts, ka labāka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un efektīva saistīto noteikumu īstenošana trešās valstīs sniegtu nopietnu stimulu Eiropas Savienības un pārējās pasaules ieguldītājiem veikt ieguldījumus, apmainīties ar jaunām tehnoloģiskajām prasmēm un modernizēt esošās tehnoloģijas;

Palīdzība trešās valstīs un ģeogrāfiska pieeja

| 49. | atzīmē, ka dažas dalībvalstis savās delegācijās, kuras nosūtītas uz konkrētām svarīgām valstīm, iekļauj IĪ atašejus, uzskata, ka labāka dalībvalstu koordinācija un apmaiņa ar informāciju pavērtu jaunas iespējas panākt kopīgos mērķus attiecībā uz IĪ aizsardzību trešās valstīs; |
| --- | --- |

49.

atzīmē, ka dažas dalībvalstis savās delegācijās, kuras nosūtītas uz konkrētām svarīgām valstīm, iekļauj IĪ atašejus, uzskata, ka labāka dalībvalstu koordinācija un apmaiņa ar informāciju pavērtu jaunas iespējas panākt kopīgos mērķus attiecībā uz IĪ aizsardzību trešās valstīs;

| 50. | uzskata, ka ES uzņēmēji un patērētāji trešās valstīs, kurās biežāk notiek IĪT pārkāpumi, ir īpaši jāaizsargā, paplašinot IĪT palīdzības dienestu; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ES uzņēmēji un patērētāji trešās valstīs, kurās biežāk notiek IĪT pārkāpumi, ir īpaši jāaizsargā, paplašinot IĪT palīdzības dienestu;

o

o o

| 51. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

51.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 129, 26.5.2005., 3. lpp.

(2)  OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp.

(3)  OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.

(4)  OV L 157, 9.6.2006., 1. lpp.

(5)  OV L 135, 3.6.2003., 5. lpp.

(6)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

(7)  OV L 181, 29.6.2013., 15. lpp.

(8)  OV C 175 E, 10.7.2008., 591. lpp.

(9)  OV C 45 E, 23.2.2010., 47. lpp.

(10)  OV C 50 E, 21.2.2012., 48. lpp.

(11)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/2014_ipr_statistics_en.pdf.

(12)  OV C 80, 19.3.2013., 1. lpp.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/25

---

P8_TA(2015)0220

Intelektuālā īpašuma tiesības: ES rīcības plāns

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcija par virzību uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns (2014/2151(INI))

(2016/C 407/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (1) (“IĪT piemērošanas direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (1) (“IĪT piemērošanas direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 19. aprīļa Regulu (ES) Nr. 386/2012 par tādu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), kuri saistīti ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, tostarp par publiskā un privātā sektora pārstāvju sapulcēšanu Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 19. aprīļa Regulu (ES) Nr. 386/2012 par tādu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), kuri saistīti ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, tostarp par publiskā un privātā sektora pārstāvju sapulcēšanu Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 608/2013 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 608/2013 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003,

| — | ņemot vērā ITSB un Eiropas Patentu iestādes 2013. gada septembra ziņojumu “Intelektuālā īpašuma tiesības intensīvi izmantojošās nozares — ieguldījums ekonomiskajā veiktspējā un nodarbinātībā Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ITSB un Eiropas Patentu iestādes 2013. gada septembra ziņojumu “Intelektuālā īpašuma tiesības intensīvi izmantojošās nozares — ieguldījums ekonomiskajā veiktspējā un nodarbinātībā Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “„Vispirms domāt par mazākajiem” — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “„Vispirms domāt par mazākajiem” — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”” (COM(2008)0394),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 11. septembra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Intelektuālā īpašuma tiesību stingrāka piemērošana iekšējā tirgū” (COM(2009)0467), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 11. septembra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Intelektuālā īpašuma tiesību stingrāka piemērošana iekšējā tirgū” (COM(2009)0467),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 22. decembra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejau par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (COM(2010)0779), un tam pievienoto dienestu darba dokumentu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 22. decembra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejau par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (COM(2010)0779), un tam pievienoto dienestu darba dokumentu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas kopsavilkumu par atbildēm, kas saņemtas 2013. gada jūlija sabiedriskajā apspriešanā “Intelektuālā īpašuma tiesību civilā piemērošana: sabiedriskā apspriešana par tiesvedības efektivitāti un aizsardzības līdzekļu pieejamību” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas kopsavilkumu par atbildēm, kas saņemtas 2013. gada jūlija sabiedriskajā apspriešanā “Intelektuālā īpašuma tiesību civilā piemērošana: sabiedriskā apspriešana par tiesvedības efektivitāti un aizsardzības līdzekļu pieejamību” (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Ceļā uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns”(COM(2014)0392), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Ceļā uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns”(COM(2014)0392),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un intelektuālais īpašums — Stratēģija intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs”(COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Tirdzniecība, izaugsme un intelektuālais īpašums — Stratēģija intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs”(COM(2014)0389),

| — | ņemot vērā Komisijas plānu par vienota ES digitālā tirgus izveidi un Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par konkurētspējīgu vienoto digitālo tirgu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas plānu par vienota ES digitālā tirgus izveidi un Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par konkurētspējīgu vienoto digitālo tirgu (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 4. un 5. decembra secinājumus par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 4. un 5. decembra secinājumus par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (6),

| — | ņemot vērā Padomes rezolūciju par ES Muitas rīcības plānu 2013.–2017. gadam, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes rezolūciju par ES Muitas rīcības plānu 2013.–2017. gadam, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus (7),

| — | ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū (8),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 24. marta vēstuli par ziņojumu par Direktīvas 2004/48/EK piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 24. marta vēstuli par ziņojumu par Direktīvas 2004/48/EK piemērošanu,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu, kurā noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības uz morālo un materiālo interešu aizsardzību, kas saistītas ar zinātniskajiem, literārajiem vai mākslas darbiem, kuru autors viņš ir, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu, kurā noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības uz morālo un materiālo interešu aizsardzību, kas saistītas ar zinātniskajiem, literārajiem vai mākslas darbiem, kuru autors viņš ir,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0169/2015),

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantā ir īpaši uzsvērts intelektuālais īpašums; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantā ir īpaši uzsvērts intelektuālais īpašums;

| B. | tā kā intelektuālā īpašuma tiesības ir viens no inovācijas un jaunrades veicinātājiem, kā arī būtiski sekmē konkurētspēju, nodarbinātību un kultūras daudzveidību; tā kā produktu autentiskuma jautājums ne vienmēr ir saistāms ar produktu drošības un produktu kvalitātes jautājumiem un tā kā intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana būtiski palīdz sargāt patērētāju veselību un drošību; tā kā ieņēmumi no viltošanas parasti bagātina ēnu ekonomiku un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā intelektuālā īpašuma tiesības ir viens no inovācijas un jaunrades veicinātājiem, kā arī būtiski sekmē konkurētspēju, nodarbinātību un kultūras daudzveidību; tā kā produktu autentiskuma jautājums ne vienmēr ir saistāms ar produktu drošības un produktu kvalitātes jautājumiem un tā kā intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana būtiski palīdz sargāt patērētāju veselību un drošību; tā kā ieņēmumi no viltošanas parasti bagātina ēnu ekonomiku un organizēto noziedzību;

| C. | tā kā ES saskaras ar ļoti lielu skaitu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu un tā kā šo pārkāpumu apjoms un finansiālā vērtība rada bažas, kā Komisija paudusi ziņojumā par to, kā tiek īstenota IĪT piemērošanas direktīva (COM(2010)0779); tā kā šie rādītāji liecina arī par to, kādu pievienoto vērtību IĪT nodrošina Eiropas ekonomikai globālās konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES saskaras ar ļoti lielu skaitu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu un tā kā šo pārkāpumu apjoms un finansiālā vērtība rada bažas, kā Komisija paudusi ziņojumā par to, kā tiek īstenota IĪT piemērošanas direktīva (COM(2010)0779); tā kā šie rādītāji liecina arī par to, kādu pievienoto vērtību IĪT nodrošina Eiropas ekonomikai globālās konkurences apstākļos;

| D. | tā kā IĪT pārkāpumi, tostarp viltošana, kavē izaugsmi, darbvietu veidošanu, inovāciju un jaunradi; |
| --- | --- |

D.

tā kā IĪT pārkāpumi, tostarp viltošana, kavē izaugsmi, darbvietu veidošanu, inovāciju un jaunradi;

| E. | tā kā IĪT pārkāpumi nodara gan morālu, gan ekonomisku kaitējumu Eiropas uzņēmumiem un rada smagus ekonomiskus un nodokļu ieņēmumu zaudējumus valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā IĪT pārkāpumi nodara gan morālu, gan ekonomisku kaitējumu Eiropas uzņēmumiem un rada smagus ekonomiskus un nodokļu ieņēmumu zaudējumus valstīm;

| F. | tā kā pienācīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir digitālās ekonomikas un digitālā vienotā tirgus attīstības priekšnoteikums; |
| --- | --- |

F.

tā kā pienācīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir digitālās ekonomikas un digitālā vienotā tirgus attīstības priekšnoteikums;

| G. | tā kā e-komercijas un tiešsaistes darbību straujās attīstības iespaidā IĪT īstenošana digitālajā vidē būtu jāskata citādi nekā iepriekš, jo īpaši tāpēc, ka šī attīstība ir pavērusi jaunas iespējas veikt pārkāpumus, cita starpā lielā mērā arī lietotāju jaunu sociālās uzvedības modeļu dēļ; |
| --- | --- |

G.

tā kā e-komercijas un tiešsaistes darbību straujās attīstības iespaidā IĪT īstenošana digitālajā vidē būtu jāskata citādi nekā iepriekš, jo īpaši tāpēc, ka šī attīstība ir pavērusi jaunas iespējas veikt pārkāpumus, cita starpā lielā mērā arī lietotāju jaunu sociālās uzvedības modeļu dēļ;

| H. | tā kā Parlaments ar bažām ņem vērā ITSB ziņojumā minēto, ka ievērojams mazākums Eiropas iedzīvotāju zināmā mērā atbalsta uzskatu, ka IĪT pārkāpumi varētu būt uzskatāmi par pieņemamiem (9); tā kā trūkst pietiekamu zināšanu par IĪT sociālo un kulturālo nozīmi un par darbībām, kas uzskatāmas par to pārkāpumiem, kā arī — jo īpaši Eiropas jauniešiem — trūkst izpratnes par IĪT pārkāpumu potenciālo ietekmi uz ES ekonomiku un sabiedrību un uz iedzīvotāju vispārējo drošību; tā kā ir nepieciešams un iespējams rīkot piemērotas lietotāju izpratnes un informācijas kampaņas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlaments ar bažām ņem vērā ITSB ziņojumā minēto, ka ievērojams mazākums Eiropas iedzīvotāju zināmā mērā atbalsta uzskatu, ka IĪT pārkāpumi varētu būt uzskatāmi par pieņemamiem (9); tā kā trūkst pietiekamu zināšanu par IĪT sociālo un kulturālo nozīmi un par darbībām, kas uzskatāmas par to pārkāpumiem, kā arī — jo īpaši Eiropas jauniešiem — trūkst izpratnes par IĪT pārkāpumu potenciālo ietekmi uz ES ekonomiku un sabiedrību un uz iedzīvotāju vispārējo drošību; tā kā ir nepieciešams un iespējams rīkot piemērotas lietotāju izpratnes un informācijas kampaņas;

| I. | tā kā ir nepieciešams pastiprināt viltotu preču nelikumīgās tirdzniecības apkarošanas centienus un tā kā neviens nedrīkstētu gūt peļņu no IĪT pārkāpumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešams pastiprināt viltotu preču nelikumīgās tirdzniecības apkarošanas centienus un tā kā neviens nedrīkstētu gūt peļņu no IĪT pārkāpumiem;

| J. | tā kā tiesībaizsardzība ir būtiski svarīga tiesību paredzamības aspektā un tā kā ir ārkārtīgi svarīgi rast efektīvus, samērīgus un atturošus IĪT pārrobežu īstenošanas līdzekļus; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesībaizsardzība ir būtiski svarīga tiesību paredzamības aspektā un tā kā ir ārkārtīgi svarīgi rast efektīvus, samērīgus un atturošus IĪT pārrobežu īstenošanas līdzekļus;

| K. | tā kā IĪT pārkāpumi īpaši ietekmē MVU, tostarp starpuzņēmumu pakalpojumu jomā, un var izraisīt noieta tirgus zaudēšanu un bankrotu; |
| --- | --- |

K.

tā kā IĪT pārkāpumi īpaši ietekmē MVU, tostarp starpuzņēmumu pakalpojumu jomā, un var izraisīt noieta tirgus zaudēšanu un bankrotu;

| L. | tā kā IĪT īstenošanā ir svarīgi ņemt vērā starptautiskos aspektus, jo IĪT pārkāpumi ir globāla parādība; |
| --- | --- |

L.

tā kā IĪT īstenošanā ir svarīgi ņemt vērā starptautiskos aspektus, jo IĪT pārkāpumi ir globāla parādība;

| M. | tā kā politikas pasākumos, kas vērsti pret IĪT pārkāpumiem, būtu jāņem vērā gan tiešsaistes, gan bezsaistes pārkāpumi, |
| --- | --- |

M.

tā kā politikas pasākumos, kas vērsti pret IĪT pārkāpumiem, būtu jāņem vērā gan tiešsaistes, gan bezsaistes pārkāpumi,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumu, kurā izklāstīts intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanas rīcības plāns; atbalsta Komisijas pieeju IĪT īstenošanai, kuras pamatā būtu preventīvi pasākumi un politikas instrumenti ar mērķi liegt komerciāla mēroga pārkāpējiem ienākumus un apgrūtināt pārkāpuma preču laišanu tirgū; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumu, kurā izklāstīts intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanas rīcības plāns; atbalsta Komisijas pieeju IĪT īstenošanai, kuras pamatā būtu preventīvi pasākumi un politikas instrumenti ar mērķi liegt komerciāla mēroga pārkāpējiem ienākumus un apgrūtināt pārkāpuma preču laišanu tirgū;

| 2. | uzsver, ka IĪT īstenošana pamatā ir dalībvalstu iestāžu ziņā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka IĪT īstenošana pamatā ir dalībvalstu iestāžu ziņā;

| 3. | uzsver, ka rīcības plānam pamatā būtu jātiecas panākt IĪT efektīvu, uz pierādījumiem balstītu īstenošanu, kam ir būtiska nozīme inovācijas, jaunrades, konkurētspējas, izaugsmes un kultūras daudzveidības veicināšanā; norāda, ka IĪT īstenošanas pasākumu pamatā vajadzētu būt precīziem, uzticamiem datiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka rīcības plānam pamatā būtu jātiecas panākt IĪT efektīvu, uz pierādījumiem balstītu īstenošanu, kam ir būtiska nozīme inovācijas, jaunrades, konkurētspējas, izaugsmes un kultūras daudzveidības veicināšanā; norāda, ka IĪT īstenošanas pasākumu pamatā vajadzētu būt precīziem, uzticamiem datiem;

| 4. | uzsver, ka finanšu krīzes apstākļos, kad kultūras finansējums tiek pamatīgi samazināts, IĪT bieži vien ir viens no galvenajiem individuālo autoru ienākumu avotiem; tāpēc uzsver, ka par vienu no ES rīcības plāna galvenajiem mērķiem būtu jāizvirza taisnīga autoru atalgojuma nodrošināšana; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka finanšu krīzes apstākļos, kad kultūras finansējums tiek pamatīgi samazināts, IĪT bieži vien ir viens no galvenajiem individuālo autoru ienākumu avotiem; tāpēc uzsver, ka par vienu no ES rīcības plāna galvenajiem mērķiem būtu jāizvirza taisnīga autoru atalgojuma nodrošināšana;

| 5. | uzskata, ka inovācijas, jaunrades un konkurētspējas vajadzībām ir svarīgi, lai IĪT aizsardzības pasākumi būtu pārredzami un lai sabiedrībai un pārējiem iesaistītajiem dalībniekiem būtu pieejama pilnīga informācija; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka inovācijas, jaunrades un konkurētspējas vajadzībām ir svarīgi, lai IĪT aizsardzības pasākumi būtu pārredzami un lai sabiedrībai un pārējiem iesaistītajiem dalībniekiem būtu pieejama pilnīga informācija;

| 6. | atzīst, ka IĪT īstenošana ne vien sekmē darbvietu izveidi un izaugsmi visā Savienībā, bet ir arī būtiska vienotā tirgus pareizai darbībai, jo īpaši — ņemot vērā tādus faktorus kā īpatsvars ES iekšzemes kopproduktā, nodarbinātība un to nozaru klāsts, kuras gūst labumu no IĪT un tās izmanto, un tai ir izšķirīga nozīme inovācijas, jaunrades, konkurētspējas un kultūras daudzveidības veicināšanā; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka IĪT īstenošana ne vien sekmē darbvietu izveidi un izaugsmi visā Savienībā, bet ir arī būtiska vienotā tirgus pareizai darbībai, jo īpaši — ņemot vērā tādus faktorus kā īpatsvars ES iekšzemes kopproduktā, nodarbinātība un to nozaru klāsts, kuras gūst labumu no IĪT un tās izmanto, un tai ir izšķirīga nozīme inovācijas, jaunrades, konkurētspējas un kultūras daudzveidības veicināšanā;

| 7. | uzsver, ka intelektuālā īpašuma tiesības garantē jaunradi, inovāciju un konkurētspēju ne vien kultūras un radošajās nozarēs, bet arī citās nozarēs, kā Komisija uzsvērusi paziņojumā “Eiropas rūpniecības atdzimšana”; aicina Komisiju turpināt ņemt vērā IĪT kā Eiropas ekonomikas konkurētspējas faktoru; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka intelektuālā īpašuma tiesības garantē jaunradi, inovāciju un konkurētspēju ne vien kultūras un radošajās nozarēs, bet arī citās nozarēs, kā Komisija uzsvērusi paziņojumā “Eiropas rūpniecības atdzimšana”; aicina Komisiju turpināt ņemt vērā IĪT kā Eiropas ekonomikas konkurētspējas faktoru;

| 8. | uzsver, ka IĪT ir ne tikai autortiesības, bet cita starpā arī preču zīmes un patenti un ka visi šie elementi ir ļoti svarīgi Eiropas preču un pakalpojumu vērtības aspektā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka IĪT ir ne tikai autortiesības, bet cita starpā arī preču zīmes un patenti un ka visi šie elementi ir ļoti svarīgi Eiropas preču un pakalpojumu vērtības aspektā;

| 9. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas teikto kultūras un radošās nozares, kurās IĪT bieži vien ir īpaši liela nozīme, Eiropas Savienībā jau veido līdz 4,5 % IKP un nodarbina līdz 8,5 miljoniem cilvēku un ka tās ir ne tikai svarīgas kultūras daudzveidībā, bet arī būtiski sekmē sociālo un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka saskaņā ar Komisijas teikto kultūras un radošās nozares, kurās IĪT bieži vien ir īpaši liela nozīme, Eiropas Savienībā jau veido līdz 4,5 % IKP un nodarbina līdz 8,5 miljoniem cilvēku un ka tās ir ne tikai svarīgas kultūras daudzveidībā, bet arī būtiski sekmē sociālo un ekonomisko attīstību;

Visu piegādes ķēdes dalībnieku iesaiste gan tiešsaistē, gan ārpus tās

| 10. | uzskata, ka IĪT pārkāpumu apkarošanā savs darbs ir visiem piegādes ķēdes dalībniekiem un ka tie visi būtu jāiesaista šajā procesā; uzsver, ka pieeja, kas iesaistītu visus dalībniekus, būtu jāizstrādā gan tiešsaistes, gan bezsaistes kontekstā; uzskata, ka tas nav iespējams bez līdzsvara ar pamattiesībām, jo pasākumus, kas ietekmē pamattiesības, uzņēmēji nevar veikt pēc savas iniciatīvas — šādiem pasākumiem vajadzīgs juridiskais pamats un tiesiskā uzraudzība; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka IĪT pārkāpumu apkarošanā savs darbs ir visiem piegādes ķēdes dalībniekiem un ka tie visi būtu jāiesaista šajā procesā; uzsver, ka pieeja, kas iesaistītu visus dalībniekus, būtu jāizstrādā gan tiešsaistes, gan bezsaistes kontekstā; uzskata, ka tas nav iespējams bez līdzsvara ar pamattiesībām, jo pasākumus, kas ietekmē pamattiesības, uzņēmēji nevar veikt pēc savas iniciatīvas — šādiem pasākumiem vajadzīgs juridiskais pamats un tiesiskā uzraudzība;

| 11. | uzsver, ka tiešsaistes dalībnieku iesaistei IĪT pārkāpumu apkarošanas pasākumos jāatbilst Direktīvas 2000/31/EK (Elektroniskās tirdzniecības direktīvas) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principiem; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka tiešsaistes dalībnieku iesaistei IĪT pārkāpumu apkarošanas pasākumos jāatbilst Direktīvas 2000/31/EK (Elektroniskās tirdzniecības direktīvas) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas principiem;

| 12. | norāda, ka viltotas un IĪT pārkāpuma fiziskās preces aizvien vairāk tirgo un pārdod tiešsaistes tirdzniecības vietās, attiecībā uz kurām dalībvalstu iestādēm ir ierobežotas pārdošanas kontroles iespējas; uzsver vajadzību iesaistīt tirgus platformu īpašniekus visos IĪT īstenošanas centienos, tostarp centienos no šīm platformām izņemt viltotas preces un tajās aizliegt viltotu preču pārdevējus; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka viltotas un IĪT pārkāpuma fiziskās preces aizvien vairāk tirgo un pārdod tiešsaistes tirdzniecības vietās, attiecībā uz kurām dalībvalstu iestādēm ir ierobežotas pārdošanas kontroles iespējas; uzsver vajadzību iesaistīt tirgus platformu īpašniekus visos IĪT īstenošanas centienos, tostarp centienos no šīm platformām izņemt viltotas preces un tajās aizliegt viltotu preču pārdevējus;

| 13. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt likumības pārbaudi visā piegādes ķēdē, tostarp digitālajā piegādes ķēdē un visiem tajā iesaistītajiem galvenajiem dalībniekiem un tirgus dalībniekiem, piemēram, autoriem, māksliniekiem un tiesību subjektiem, producentiem, starpniekiem, interneta pakalpojumu sniedzējiem, tiešsaistes tirdzniecības platformām, tiešajiem lietotājiem un publiskā sektora iestādēm; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt likumības pārbaudi visā piegādes ķēdē, tostarp digitālajā piegādes ķēdē un visiem tajā iesaistītajiem galvenajiem dalībniekiem un tirgus dalībniekiem, piemēram, autoriem, māksliniekiem un tiesību subjektiem, producentiem, starpniekiem, interneta pakalpojumu sniedzējiem, tiešsaistes tirdzniecības platformām, tiešajiem lietotājiem un publiskā sektora iestādēm;

| 14. | uzskata, ka likumības pārbaude visā piegādes ķēdē un labāka tirgus uzraudzība un informācijas apmaiņa starp muitas dienestiem uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un palīdzētu novērst pārkāpuma preču un pakalpojumu nonākšanu tirgū; uzsver, ka pirms izmantošanas būtu rūpīgi jānovērtē ikvienas kvalitatīvās revīzijas shēmas izmaksu un ieguvumu attiecība un efektivitāte un ka šajā sakarā svarīgs faktors ir atbalsts MVU; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka likumības pārbaude visā piegādes ķēdē un labāka tirgus uzraudzība un informācijas apmaiņa starp muitas dienestiem uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un palīdzētu novērst pārkāpuma preču un pakalpojumu nonākšanu tirgū; uzsver, ka pirms izmantošanas būtu rūpīgi jānovērtē ikvienas kvalitatīvās revīzijas shēmas izmaksu un ieguvumu attiecība un efektivitāte un ka šajā sakarā svarīgs faktors ir atbalsts MVU;

| 15. | papildus tam ņem vērā priekšlikumus par iekļaujošu apspriešanos ar ieinteresētajām personām par ES likumības pārbaužu piemērošanu visā piegādes ķēdē, tostarp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, nolūkā novērst IĪT pārkāpumus un aicina ar apspriešanās rezultātiem un brīvprātīgo ES likumības pārbaužu shēmu Parlamentu iepazīstināt ik gadu, nevis reizi divos gados; |
| --- | --- |

15.

papildus tam ņem vērā priekšlikumus par iekļaujošu apspriešanos ar ieinteresētajām personām par ES likumības pārbaužu piemērošanu visā piegādes ķēdē, tostarp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, nolūkā novērst IĪT pārkāpumus un aicina ar apspriešanās rezultātiem un brīvprātīgo ES likumības pārbaužu shēmu Parlamentu iepazīstināt ik gadu, nevis reizi divos gados;

| 16. | aicina Komisiju nodrošināt, lai visas apspriešanās ar ieinteresētajām personām būtu pārredzamas un savlaicīgas un lai apspriešanos rezultāti tiktu analizēti gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā vērsumā un nosūtīti ieinteresētajām personām, tostarp Parlamentam un citām ES iestādēm; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju nodrošināt, lai visas apspriešanās ar ieinteresētajām personām būtu pārredzamas un savlaicīgas un lai apspriešanos rezultāti tiktu analizēti gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā vērsumā un nosūtīti ieinteresētajām personām, tostarp Parlamentam un citām ES iestādēm;

| 17. | uzsver, cik svarīgi IĪT pārkāpumu apkarošanā ir nozaru nolīgumi un labas prakses rokasgrāmatas; aicina nozares dalībniekus apmainīties ar informāciju par platformām, kurās pieejams IĪT pārkāpjošs saturs, un īstenot koordinētus un samērīgus pasākumus, piemēram, paziņošanu un izņemšanu, kas samazinātu šāda satura vai platformu radītos ienākumus; norāda, ka šādiem pasākumiem nevajadzētu ietvert tīmekļa vietu bloķēšanu bez tiesas lēmuma; |
| --- | --- |

17.

uzsver, cik svarīgi IĪT pārkāpumu apkarošanā ir nozaru nolīgumi un labas prakses rokasgrāmatas; aicina nozares dalībniekus apmainīties ar informāciju par platformām, kurās pieejams IĪT pārkāpjošs saturs, un īstenot koordinētus un samērīgus pasākumus, piemēram, paziņošanu un izņemšanu, kas samazinātu šāda satura vai platformu radītos ienākumus; norāda, ka šādiem pasākumiem nevajadzētu ietvert tīmekļa vietu bloķēšanu bez tiesas lēmuma;

| 18. | norāda, ka datņu glabāšanas platformas ir vienas no galvenajām vietām, kur notiek IĪT pārkāpumi, no kā platformas gūst netiešus ienākumus ar reklāmu un/vai abonēšanas iespēju; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka datņu glabāšanas platformas ir vienas no galvenajām vietām, kur notiek IĪT pārkāpumi, no kā platformas gūst netiešus ienākumus ar reklāmu un/vai abonēšanas iespēju;

| 19. | atzinīgi vērtē pieeju, kā liegt IĪT pārkāpējiem ienākumus, izmantojot tiesību subjektu un viņu partneru savstarpējos līgumus; atbalsta saprašanās memorandu — kā viltošanas un pirātisma apkarošanai paredzētu ieteikuma tiesību instrumentu — izstrādi un ideju šādus instrumentus tālāk attīstīt ieinteresēto personu vidū; iesaka Komisijai šajā sakarā veikt pētījumu par to, kā viltotāji šķērsfinansē savas darbības (viltotu preču pārdošana un nelikumīga satura piedāvāšana); |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē pieeju, kā liegt IĪT pārkāpējiem ienākumus, izmantojot tiesību subjektu un viņu partneru savstarpējos līgumus; atbalsta saprašanās memorandu — kā viltošanas un pirātisma apkarošanai paredzētu ieteikuma tiesību instrumentu — izstrādi un ideju šādus instrumentus tālāk attīstīt ieinteresēto personu vidū; iesaka Komisijai šajā sakarā veikt pētījumu par to, kā viltotāji šķērsfinansē savas darbības (viltotu preču pārdošana un nelikumīga satura piedāvāšana);

| 20. | atgādina, ka kopš 2011. gada maija pastāv brīvprātīgs saprašanās memorands par IĪT pārkāpuma preču pārdošanu internetā, un aicina Komisiju izvērtēt šā memoranda īstenošanas rezultātus un par tiem ziņot Parlamentam; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka kopš 2011. gada maija pastāv brīvprātīgs saprašanās memorands par IĪT pārkāpuma preču pārdošanu internetā, un aicina Komisiju izvērtēt šā memoranda īstenošanas rezultātus un par tiem ziņot Parlamentam;

| 21. | uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver arī pieņemto iniciatīvu efektivitāte un iespējamas turpmākās darbības attiecībā uz starpnieku lomu IĪT pārkāpumu novēršanā; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver arī pieņemto iniciatīvu efektivitāte un iespējamas turpmākās darbības attiecībā uz starpnieku lomu IĪT pārkāpumu novēršanā;

| 22. | norāda, ka nolūkā jau agrīnā posmā atklāt IĪT pārkāpumus kultūras un radošajās nozarēs jo īpaši būtu jāveicina tiesību subjektu, autoru, platformu operatoru, starpnieku un gala patērētāju sadarbība, tostarp uz pašregulācijas pamata; uzsver, ka Komisijai tuvākajā laikā jānovērtē šādas pašregulācijas efektivitāte un ka var būt nepieciešami jauni normatīvie pasākumi; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka nolūkā jau agrīnā posmā atklāt IĪT pārkāpumus kultūras un radošajās nozarēs jo īpaši būtu jāveicina tiesību subjektu, autoru, platformu operatoru, starpnieku un gala patērētāju sadarbība, tostarp uz pašregulācijas pamata; uzsver, ka Komisijai tuvākajā laikā jānovērtē šādas pašregulācijas efektivitāte un ka var būt nepieciešami jauni normatīvie pasākumi;

| 23. | uzsver, ka kultūras un radošajās nozarēs dialogā būtu jāiesaista maksājumu pakalpojumu sniedzēji, lai samazinātu tiešsaistes IĪT pārkāpumos gūto peļņu; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka kultūras un radošajās nozarēs dialogā būtu jāiesaista maksājumu pakalpojumu sniedzēji, lai samazinātu tiešsaistes IĪT pārkāpumos gūto peļņu;

| 24. | atgādina par organizētās noziedzības saikni ar starptautiskiem IĪT pārkāpumiem un par to, cik ļoti svarīgi ir rast saskaņotu Eiropas līmeņa risinājumu, nostiprināt esošos revīzijas pasākumus, vienlaikus īstenojot pieeju “sekojiet naudai”, lai aizsargātu patērētāju intereses un piegādes ķēdes integritāti; |
| --- | --- |

24.

atgādina par organizētās noziedzības saikni ar starptautiskiem IĪT pārkāpumiem un par to, cik ļoti svarīgi ir rast saskaņotu Eiropas līmeņa risinājumu, nostiprināt esošos revīzijas pasākumus, vienlaikus īstenojot pieeju “sekojiet naudai”, lai aizsargātu patērētāju intereses un piegādes ķēdes integritāti;

Patērētāju izpratne un informētība

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas pieeju, kas paredz izstrādāt mērķtiecīgas informatīvās kampaņas; uzskata, ka būtiski svarīgi ir panākt, lai IĪT pārkāpumu konkrēto ietekmi uz sabiedrību kopumā un uz patērētājiem un iedzīvotājiem atsevišķi saprastu visi; uzskata, ka patērētājiem vajadzētu būt labāk informētiem par to, kas IĪT īsti ir un ko ar aizsargātām precēm un saturu drīkst vai nedrīkst darīt; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt izstrādāt informatīvus pasākumus, kas paredzēti konkrētām mērķauditorijām un attiecīgiem tirgiem; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas pieeju, kas paredz izstrādāt mērķtiecīgas informatīvās kampaņas; uzskata, ka būtiski svarīgi ir panākt, lai IĪT pārkāpumu konkrēto ietekmi uz sabiedrību kopumā un uz patērētājiem un iedzīvotājiem atsevišķi saprastu visi; uzskata, ka patērētājiem vajadzētu būt labāk informētiem par to, kas IĪT īsti ir un ko ar aizsargātām precēm un saturu drīkst vai nedrīkst darīt; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt izstrādāt informatīvus pasākumus, kas paredzēti konkrētām mērķauditorijām un attiecīgiem tirgiem;

| 26. | iesaka īstenot plašāku informācijas kampaņu par intelektuālā īpašuma tiesību subjektu un tiesībaizsardzības iestāžu platformu, lai tiesību subjekti varētu aktīvāk aizstāvēt savas tiesības Eiropas Savienībā, izmantojot Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta drošajā tīklā integrēto īstenošanas datubāzi; aicina veikt pamatīgāku un ātrāku integrāciju ar policijas iestādēm un citiem muitas dienestiem visā pasaulē, lai nodrošinātu labāku IĪT īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

iesaka īstenot plašāku informācijas kampaņu par intelektuālā īpašuma tiesību subjektu un tiesībaizsardzības iestāžu platformu, lai tiesību subjekti varētu aktīvāk aizstāvēt savas tiesības Eiropas Savienībā, izmantojot Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta drošajā tīklā integrēto īstenošanas datubāzi; aicina veikt pamatīgāku un ātrāku integrāciju ar policijas iestādēm un citiem muitas dienestiem visā pasaulē, lai nodrošinātu labāku IĪT īstenošanu;

| 27. | uzsver, ka īpaši ir nepieciešams ar attiecīgām kampaņām vērsties pie jauniešiem, lai palielinātu viņu izpratni, paturot prātā, ka saskaņā ar nesenu apsekojumu par IĪ uztveri tieši jaunieši vismazāk ievēro IĪT; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka īpaši ir nepieciešams ar attiecīgām kampaņām vērsties pie jauniešiem, lai palielinātu viņu izpratni, paturot prātā, ka saskaņā ar nesenu apsekojumu par IĪ uztveri tieši jaunieši vismazāk ievēro IĪT;

| 28. | uzsver, cik svarīgas ir iniciatīvas, kuru mērķis ir novērtēt un uzraudzīt, kā attīstās zināšanas par jauniešu izpratni un uzskatiem par IĪ, lai labāk saprastu viņu vajadzības un noteiktu, kāda rīcība būtu vispiemērotākā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, cik svarīgas ir iniciatīvas, kuru mērķis ir novērtēt un uzraudzīt, kā attīstās zināšanas par jauniešu izpratni un uzskatiem par IĪ, lai labāk saprastu viņu vajadzības un noteiktu, kāda rīcība būtu vispiemērotākā;

| 29. | jo īpaši atzinīgi vērtē Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (ITSB) Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra centienus uzlabot patērētāju informētību par priekšrocībām, ko sniedz IĪT atbilstīgu preču izvēle, un veicināt šādu preču pieejamību; |
| --- | --- |

29.

jo īpaši atzinīgi vērtē Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (ITSB) Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra centienus uzlabot patērētāju informētību par priekšrocībām, ko sniedz IĪT atbilstīgu preču izvēle, un veicināt šādu preču pieejamību;

| 30. | tajā pašā laikā uzskata, ka patērētājiem vajadzētu labāk spēt konstatēt pārkāpumus, lai viņi varētu izlemt neveikt pirkumu; pauž nožēlu par to, ka Komisijas rīcības plānā nav iekļauts neviens pasākums, ar ko būtu paredzēts uzlabot patērētāju spēju konstatēt pārkāpuma preces un saturu; aicina Komisiju un dalībvalstis dziļāk apsvērt īpašu līdzekļu un vadlīniju izstrādi un, izmantojot Komisijas un Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra gūto pieredzi, it sevišķi attiecībā uz labākās prakses apmaiņu, uz pierādījumu pamata apsvērt un potenciāli arī izstrādāt saskaņotu sistēmu, kurā būtu apvienotas pārkāpuma preču un satura paziņošanas/izņemšanas procedūras, lai maldināti patērētāji un uzņēmumi varētu rīkoties tāpat, kā tie var rīkoties, lai vērstu uzmanību uz nevēlamu saturu; |
| --- | --- |

30.

tajā pašā laikā uzskata, ka patērētājiem vajadzētu labāk spēt konstatēt pārkāpumus, lai viņi varētu izlemt neveikt pirkumu; pauž nožēlu par to, ka Komisijas rīcības plānā nav iekļauts neviens pasākums, ar ko būtu paredzēts uzlabot patērētāju spēju konstatēt pārkāpuma preces un saturu; aicina Komisiju un dalībvalstis dziļāk apsvērt īpašu līdzekļu un vadlīniju izstrādi un, izmantojot Komisijas un Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra gūto pieredzi, it sevišķi attiecībā uz labākās prakses apmaiņu, uz pierādījumu pamata apsvērt un potenciāli arī izstrādāt saskaņotu sistēmu, kurā būtu apvienotas pārkāpuma preču un satura paziņošanas/izņemšanas procedūras, lai maldināti patērētāji un uzņēmumi varētu rīkoties tāpat, kā tie var rīkoties, lai vērstu uzmanību uz nevēlamu saturu;

| 31. | norāda, ka sistēmai, ar kuru, izskatot pa vienai tīmekļa adresei, var ziņot par IĪT pārkāpumiem un izņemt šādu saturu, ir praktiski ierobežojumi, ņemot vērā ātrumu, ar kādu šādu saturu var atkal darīt pieejamu; tāpēc aicina šīs nozares tirgus dalībniekiem sākt apsvērt veidus, kā ilgtermiņā varētu palielināt paziņošanas un izņemšanas sistēmas efektivitāti; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka sistēmai, ar kuru, izskatot pa vienai tīmekļa adresei, var ziņot par IĪT pārkāpumiem un izņemt šādu saturu, ir praktiski ierobežojumi, ņemot vērā ātrumu, ar kādu šādu saturu var atkal darīt pieejamu; tāpēc aicina šīs nozares tirgus dalībniekiem sākt apsvērt veidus, kā ilgtermiņā varētu palielināt paziņošanas un izņemšanas sistēmas efektivitāti;

| 32. | norāda, ka visiem izplatīšanas ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem būtu jāsadarbojas nolūkā izveidot informācijas kampaņas, kas ļautu patērētājiem iegūt informāciju par savām tiesībām un pienākumiem, vieglā veidā izmantojot radošu saturu; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka visiem izplatīšanas ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem būtu jāsadarbojas nolūkā izveidot informācijas kampaņas, kas ļautu patērētājiem iegūt informāciju par savām tiesībām un pienākumiem, vieglā veidā izmantojot radošu saturu;

| 33. | uzskata, ka lielāka pārredzamība un labāka, efektīvākā veidā sniegta informācija ir panākama tikai ar sadarbību starp galvenajām ar internetu saistītajām ieinteresētajām personām, kas piedāvā ar IĪT aizsargātu saturu, un ka tāpēc ir vēlams tās iesaistīt šādos centienos nodrošināt pārredzamību un informācijas apriti; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka lielāka pārredzamība un labāka, efektīvākā veidā sniegta informācija ir panākama tikai ar sadarbību starp galvenajām ar internetu saistītajām ieinteresētajām personām, kas piedāvā ar IĪT aizsargātu saturu, un ka tāpēc ir vēlams tās iesaistīt šādos centienos nodrošināt pārredzamību un informācijas apriti;

| 34. | uzstāj, ka nolūkā nepieļaut darba dublēšanos un nodrošināt saskaņotību un efektivitāti iniciatīvas un kampaņas visās dalībvalstīs ir jākoordinē; |
| --- | --- |

34.

uzstāj, ka nolūkā nepieļaut darba dublēšanos un nodrošināt saskaņotību un efektivitāti iniciatīvas un kampaņas visās dalībvalstīs ir jākoordinē;

| 35. | lūdz dalībvalstu iestādēm nodrošināt, lai drošību apdraudošās IĪT pārkāpuma preces tiktu iekļautas RAPEX paziņojumos neatkarīgi no tā, vai šīs preces attiecīgajā dalībvalstī pārdod likumīgi vai nelikumīgi; |
| --- | --- |

35.

lūdz dalībvalstu iestādēm nodrošināt, lai drošību apdraudošās IĪT pārkāpuma preces tiktu iekļautas RAPEX paziņojumos neatkarīgi no tā, vai šīs preces attiecīgajā dalībvalstī pārdod likumīgi vai nelikumīgi;

Jaunu uzņēmējdarbības modeļu izstrāde

| 36. | uzskata, ka dažās nozarēs patērētāju neziņa par likumīgu piedāvājumu un dažkārt grūti pieejamais un dārgais likumīgu preču un satura piedāvājums var kavēt centienus atturēt patērētājus no nelikumīgu preču pirkšanas vai nelikumīga satura izmantošanas; uzskata, ka šajā jomā jāpanāk lielāks progress, un vēlreiz prasa Komisijai un dalībvalstīm palielināt spiedienu uz nozari visās dalībvalstīs izstrādāt daudzveidīgus un pievilcīgus likumīgus piedāvājumus, lai patērētājiem patiešām būtu plašas iespējas pirkt likumīgas preces un izmantot likumīgu saturu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka dažās nozarēs patērētāju neziņa par likumīgu piedāvājumu un dažkārt grūti pieejamais un dārgais likumīgu preču un satura piedāvājums var kavēt centienus atturēt patērētājus no nelikumīgu preču pirkšanas vai nelikumīga satura izmantošanas; uzskata, ka šajā jomā jāpanāk lielāks progress, un vēlreiz prasa Komisijai un dalībvalstīm palielināt spiedienu uz nozari visās dalībvalstīs izstrādāt daudzveidīgus un pievilcīgus likumīgus piedāvājumus, lai patērētājiem patiešām būtu plašas iespējas pirkt likumīgas preces un izmantot likumīgu saturu;

| 37. | uzsver, ka nepieciešama plašāka pieeja, kas būtu vērsta uz to, kā apmierināt patērētāju pieprasījumu, palielinot novatoriska un ne pārmērīgi dārga satura likumīga klāsta pieejamību un patēriņu, izmantojot internetam pielāgotus uzņēmējdarbības modeļus, kas ļauj novērst šķēršļus īsta Eiropas digitālā vienotā tirgus izveidei, bet saglabā līdzsvaru starp patērētāju tiesībām un novatoru un autoru tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka nepieciešama plašāka pieeja, kas būtu vērsta uz to, kā apmierināt patērētāju pieprasījumu, palielinot novatoriska un ne pārmērīgi dārga satura likumīga klāsta pieejamību un patēriņu, izmantojot internetam pielāgotus uzņēmējdarbības modeļus, kas ļauj novērst šķēršļus īsta Eiropas digitālā vienotā tirgus izveidei, bet saglabā līdzsvaru starp patērētāju tiesībām un novatoru un autoru tiesību aizsardzību;

| 38. | uzskata, ka IĪT varētu nostiprināt ar novatorisku uzņēmējdarbības modeļu izstrādi; uzsver arī to, ka dažās nozarēs būtu jāapsver šādu modeļu uzlabošana un pastāvīga pielāgošana tehnoloģiju attīstībai; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka IĪT varētu nostiprināt ar novatorisku uzņēmējdarbības modeļu izstrādi; uzsver arī to, ka dažās nozarēs būtu jāapsver šādu modeļu uzlabošana un pastāvīga pielāgošana tehnoloģiju attīstībai;

MVU vajadzības

| 39. | uzsver, cik svarīgi ir uzlabot ar IĪ saistītās civiltiesiskās aizsardzības procedūras MVU un individuālo autoru vajadzībām, jo tiem ir liela nozīme radošajās un kultūras nozarēs un bieži vien trūkst spēju panākt savu tiesību īstenošanu šādu procedūru sarežģītības, izmaksu un ilguma dēļ; |
| --- | --- |

39.

uzsver, cik svarīgi ir uzlabot ar IĪ saistītās civiltiesiskās aizsardzības procedūras MVU un individuālo autoru vajadzībām, jo tiem ir liela nozīme radošajās un kultūras nozarēs un bieži vien trūkst spēju panākt savu tiesību īstenošanu šādu procedūru sarežģītības, izmaksu un ilguma dēļ;

| 40. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sniegt atbalstu MVU IĪT īstenošanā, uzlabojot civiltiesiskās aizsardzības pieejamību, lai sekmīgāk vērstos pret lielākiem konkurentiem, kas ļaunprātīgi izmanto tirgu, un jo īpaši turpmākas ES rīcības sakarā turpināt novērtēt MVU vajadzības; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sniegt atbalstu MVU IĪT īstenošanā, uzlabojot civiltiesiskās aizsardzības pieejamību, lai sekmīgāk vērstos pret lielākiem konkurentiem, kas ļaunprātīgi izmanto tirgu, un jo īpaši turpmākas ES rīcības sakarā turpināt novērtēt MVU vajadzības;

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumā par ES rīcības plānu, precīzāk, tā 4. pasākumā, ietverto lēmumu uzlabot IĪT civiltiesiskās aizsardzības procedūras MVU vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz neliela apmēra prasījumiem un iespējamās rīcības izvērtēšanu šajā jomā; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada 1. jūlija paziņojumā par ES rīcības plānu, precīzāk, tā 4. pasākumā, ietverto lēmumu uzlabot IĪT civiltiesiskās aizsardzības procedūras MVU vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz neliela apmēra prasījumiem un iespējamās rīcības izvērtēšanu šajā jomā;

| 42. | uzsver, ka no MVU viedokļa ļoti svarīgi ir tas, lai IĪT īstenošanas struktūras būtu precīzas un pārvaldāmas; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka no MVU viedokļa ļoti svarīgi ir tas, lai IĪT īstenošanas struktūras būtu precīzas un pārvaldāmas;

| 43. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visi pieņemtie pasākumi MVU slogu un izmaksas ietekmē vien ierobežotā apmērā; jo īpaši aicina Komisiju arī novērtēt, kā MVU varētu piedalīties kvalitatīvās revīzijas shēmās, un apzināt, kādus MVU izdevīgus konkrētus pasākumus šajā nolūkā varētu pieņemt; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju nodrošināt, ka visi pieņemtie pasākumi MVU slogu un izmaksas ietekmē vien ierobežotā apmērā; jo īpaši aicina Komisiju arī novērtēt, kā MVU varētu piedalīties kvalitatīvās revīzijas shēmās, un apzināt, kādus MVU izdevīgus konkrētus pasākumus šajā nolūkā varētu pieņemt;

| 44. | uzstāj, ka MVU jāņem vērā tiesību aktu izstrādes posmā, un atkārto, ka visu laiku būtu jāpiemēro princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”; |
| --- | --- |

44.

uzstāj, ka MVU jāņem vērā tiesību aktu izstrādes posmā, un atkārto, ka visu laiku būtu jāpiemēro princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”;

| 45. | uzsver, cik svarīga ir tiesu iestāžu pieejamība un tiesvedības izmaksu lietderība, jo īpaši MVU gadījumā, un aicina izstrādāt mediācijas pakalpojumus un citas starpuzņēmumu alternatīvas strīdu izšķiršanas shēmas IĪT jomā; |
| --- | --- |

45.

uzsver, cik svarīga ir tiesu iestāžu pieejamība un tiesvedības izmaksu lietderība, jo īpaši MVU gadījumā, un aicina izstrādāt mediācijas pakalpojumus un citas starpuzņēmumu alternatīvas strīdu izšķiršanas shēmas IĪT jomā;

| 46. | uzsver, cik svarīgi ir regulāri analizēt faktorus, kas izšķirīgi ietekmē MVU lēmumus izmanto vai neizmantot savas IĪT, lai noteiktu, kādus uzlabojumus varētu veikt, gan attiecībā uz novatoriskiem MVU, gan tieši attiecībā uz MVU, kas saskaras ar problēmām savu IĪT izmantošanā; |
| --- | --- |

46.

uzsver, cik svarīgi ir regulāri analizēt faktorus, kas izšķirīgi ietekmē MVU lēmumus izmanto vai neizmantot savas IĪT, lai noteiktu, kādus uzlabojumus varētu veikt, gan attiecībā uz novatoriskiem MVU, gan tieši attiecībā uz MVU, kas saskaras ar problēmām savu IĪT izmantošanā;

| 47. | gaida, ka līdz 2015. gada beigām saņems informāciju par pastāvošajām valstu iniciatīvām, kuru mērķis ir IĪT civiltiesiskā aizsardzība MVU vajadzībām; atzinīgi vērtē to, ka Komisija izdos zaļo grāmatu par nepieciešamību īstenot turpmāku Savienības mēroga rīcību, izmantojot labāko praksi, kas aizgūta no valstu finansētajām sistēmām, kuras palīdz MVU īstenot savas IĪT; |
| --- | --- |

47.

gaida, ka līdz 2015. gada beigām saņems informāciju par pastāvošajām valstu iniciatīvām, kuru mērķis ir IĪT civiltiesiskā aizsardzība MVU vajadzībām; atzinīgi vērtē to, ka Komisija izdos zaļo grāmatu par nepieciešamību īstenot turpmāku Savienības mēroga rīcību, izmantojot labāko praksi, kas aizgūta no valstu finansētajām sistēmām, kuras palīdz MVU īstenot savas IĪT;

Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrs

| 48. | pauž gandarījumu par to, kā savu darbību attīstījis Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrs, ko var lietderīgi izmantot politikas lēmumu pieņēmēju apspriedēs un kas kalpo par instrumentu datu un informācijas vākšanai un apmaiņai par visu veidu IĪT pārkāpumiem; |
| --- | --- |

48.

pauž gandarījumu par to, kā savu darbību attīstījis Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrs, ko var lietderīgi izmantot politikas lēmumu pieņēmēju apspriedēs un kas kalpo par instrumentu datu un informācijas vākšanai un apmaiņai par visu veidu IĪT pārkāpumiem;

| 49. | uzsver, ka Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (ITSB) pienākums no nozares uzņēmumiem iegūt datus par IĪT pārkāpumiem un gādāt uzticamus datus un veikt analīzi par pārkāpumu faktisko ietekmi uz ekonomikas dalībniekiem būtu jāiekļauj desmitu punktu rīcības plānā un jāpadara par turpmākās rīcības pamatu dažādās nozarēs, kuras no pārkāpumiem cieš visvairāk; šajā sakarā aicina Komisiju uzlabot ITSB izstrādāto viltošanas novēršanas izlūkošanas atbalsta rīka (ACIST) datubāzi, lai tajā sniegtu informāciju par viltotājiem un novērstu to, ka viltotas preces iegādājas līgumslēdzējas iestādes; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (ITSB) pienākums no nozares uzņēmumiem iegūt datus par IĪT pārkāpumiem un gādāt uzticamus datus un veikt analīzi par pārkāpumu faktisko ietekmi uz ekonomikas dalībniekiem būtu jāiekļauj desmitu punktu rīcības plānā un jāpadara par turpmākās rīcības pamatu dažādās nozarēs, kuras no pārkāpumiem cieš visvairāk; šajā sakarā aicina Komisiju uzlabot ITSB izstrādāto viltošanas novēršanas izlūkošanas atbalsta rīka (ACIST) datubāzi, lai tajā sniegtu informāciju par viltotājiem un novērstu to, ka viltotas preces iegādājas līgumslēdzējas iestādes;

| 50. | uzsver, ka, lai nodrošinātu IĪT jēgpilnu īstenošanu, vajadzētu būt pieejamai visai informācijai par katrā situācijā skarto IĪT veidu (piemēram, par patentu, preču zīmi, autortiesībām), šo tiesību spēkā esamību un īpašnieku identitāti, tostarp metadatu veidā digitālo datņu gadījumā; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka, lai nodrošinātu IĪT jēgpilnu īstenošanu, vajadzētu būt pieejamai visai informācijai par katrā situācijā skarto IĪT veidu (piemēram, par patentu, preču zīmi, autortiesībām), šo tiesību spēkā esamību un īpašnieku identitāti, tostarp metadatu veidā digitālo datņu gadījumā;

| 51. | aicina Komisiju pilnvērtīgi izmantot centra savāktos datus un darba rezultātus, lai politikas veidotāju vajadzībām izstrādātu secinājumus un risinājumus IĪT īstenošanas uzlabošanas jomā; aicina Komisiju par to regulāri ziņot Parlamentam; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju pilnvērtīgi izmantot centra savāktos datus un darba rezultātus, lai politikas veidotāju vajadzībām izstrādātu secinājumus un risinājumus IĪT īstenošanas uzlabošanas jomā; aicina Komisiju par to regulāri ziņot Parlamentam;

| 52. | norāda, ka svarīga ir valsts līmeņa apmācība nozaru IĪT īstenošanas pilnveides vajadzībām, kā arī funkcija, kādu pildīs novērošanas centrs, kas palīdzēs apmācīt dalībvalstu iestādes un veiks labākās prakses apmaiņu, jo īpaši popularizējot digitāli pieejamas un finansiāli lietderīgas kampaņas un koordinējot tās ar attiecīgajām aģentūrām un struktūrām; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka svarīga ir valsts līmeņa apmācība nozaru IĪT īstenošanas pilnveides vajadzībām, kā arī funkcija, kādu pildīs novērošanas centrs, kas palīdzēs apmācīt dalībvalstu iestādes un veiks labākās prakses apmaiņu, jo īpaši popularizējot digitāli pieejamas un finansiāli lietderīgas kampaņas un koordinējot tās ar attiecīgajām aģentūrām un struktūrām;

Komisijas ekspertu grupa IĪT īstenošanas jautājumos

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi ekspertu grupu IĪT īstenošanas jautājumos, un aicina Komisiju nodrošināt, ka grupas darbā ciešāk iesaista Parlamenta un attiecīgā gadījumā arī Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra ekspertus un — jo īpaši — ka Parlamentu lūdz uz grupas sanāksmēm nosūtīt arī savus ekspertus; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi ekspertu grupu IĪT īstenošanas jautājumos, un aicina Komisiju nodrošināt, ka grupas darbā ciešāk iesaista Parlamenta un attiecīgā gadījumā arī Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra ekspertus un — jo īpaši — ka Parlamentu lūdz uz grupas sanāksmēm nosūtīt arī savus ekspertus;

Tiesiskā regulējuma attīstība

| 54. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir publicējusi ziņojumu par IĪT piemērošanas direktīvas īstenošanu (10), vienlaikus piezīmējot, ka dažos aspektos izdarāmi tikai ierobežoti secinājumi, jo daļa dalībvalstu direktīvu transponējušas novēloti; aicina Komisiju turpināt direktīvas ietekmes analīzi, jo īpaši sakarā ar tās ietekmi uz inovāciju un informācijas sabiedrības izveidi, kā noteikts tās 18. panta 1. punktā un prasīts iepriekšminētajā Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūcijā; taču atgādina, ka Komisija ir identificējusi vairākus citus IĪT īstenošanas aspektus, piemēram, starpnieku lomu pārkāpumu apkarošanā, kuri var noderēt arī cīņā pret ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir publicējusi ziņojumu par IĪT piemērošanas direktīvas īstenošanu (10), vienlaikus piezīmējot, ka dažos aspektos izdarāmi tikai ierobežoti secinājumi, jo daļa dalībvalstu direktīvu transponējušas novēloti; aicina Komisiju turpināt direktīvas ietekmes analīzi, jo īpaši sakarā ar tās ietekmi uz inovāciju un informācijas sabiedrības izveidi, kā noteikts tās 18. panta 1. punktā un prasīts iepriekšminētajā Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūcijā; taču atgādina, ka Komisija ir identificējusi vairākus citus IĪT īstenošanas aspektus, piemēram, starpnieku lomu pārkāpumu apkarošanā, kuri var noderēt arī cīņā pret ļaunprātīgu izmantošanu;

| 55. | ņem vērā Komisijas ziņojumu, kurā norādīts, ka dažos aspektos IĪT piemērošanas direktīva neatbilst digitālajam laikmetam un nav pietiekama tiešsaistes pārkāpumu apkarošanas vajadzībām; aicina Komisiju izstrādāt detalizētu novērtējumu par pašreizējā tiesiskā regulējuma trūkumiem, kas saistīti ar tiešsaistes darbībām, un vajadzības gadījumā arī priekšlikumus par ES tiesiskā regulējuma pielāgošanu interneta videi; uzsver, ka šādiem priekšlikumiem vajadzīgs rūpīgs ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

55.

ņem vērā Komisijas ziņojumu, kurā norādīts, ka dažos aspektos IĪT piemērošanas direktīva neatbilst digitālajam laikmetam un nav pietiekama tiešsaistes pārkāpumu apkarošanas vajadzībām; aicina Komisiju izstrādāt detalizētu novērtējumu par pašreizējā tiesiskā regulējuma trūkumiem, kas saistīti ar tiešsaistes darbībām, un vajadzības gadījumā arī priekšlikumus par ES tiesiskā regulējuma pielāgošanu interneta videi; uzsver, ka šādiem priekšlikumiem vajadzīgs rūpīgs ietekmes novērtējums;

| 56. | ņem vērā secinājumu, ka konkrētu direktīvas noteikumu atšķirīgas interpretācijas ir novedušas pie tās atšķirīgas īstenošanas dalībvalstīs, un aicina Komisiju rīkoties, lai ziņojumā norādītās problēmas novērstu, tostarp ar direktīvas precizējumiem; |
| --- | --- |

56.

ņem vērā secinājumu, ka konkrētu direktīvas noteikumu atšķirīgas interpretācijas ir novedušas pie tās atšķirīgas īstenošanas dalībvalstīs, un aicina Komisiju rīkoties, lai ziņojumā norādītās problēmas novērstu, tostarp ar direktīvas precizējumiem;

| 57. | vēlreiz aicina pieņemt IĪT stratēģiju, tostarp visaptverošu IĪT pārkāpumu apkarošanas tiesisko regulējumu, kas būtu pielāgots tiešsaistes videi, pilnībā ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības, taisnīgas tiesas principu, proporcionalitāti un datu aizsardzību; uzskata, ka jauniem darbiem steidzami ir vajadzīga tiesiskā aizsardzība, jo tādējādi tiktu veicināti ieguldījumi un turpmāka inovācija; |
| --- | --- |

57.

vēlreiz aicina pieņemt IĪT stratēģiju, tostarp visaptverošu IĪT pārkāpumu apkarošanas tiesisko regulējumu, kas būtu pielāgots tiešsaistes videi, pilnībā ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības, taisnīgas tiesas principu, proporcionalitāti un datu aizsardzību; uzskata, ka jauniem darbiem steidzami ir vajadzīga tiesiskā aizsardzība, jo tādējādi tiktu veicināti ieguldījumi un turpmāka inovācija;

| 58. | uzsver, ka ikvienā tiesību aktā par IĪT ir jāņem vērā digitālā laikmeta tendences — tiešsaistes vide un dažādi izplatīšanas līdzekļi, kas nodrošina līdzsvarotu pieeju, ar ko ievēro visu iesaistīto ieinteresēto personu intereses un jo īpaši patērētāju intereses un viņu tiesības piekļūt saturam, vienlaikus Eiropā atbalstot māksliniekus, autorus un inovāciju; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka ikvienā tiesību aktā par IĪT ir jāņem vērā digitālā laikmeta tendences — tiešsaistes vide un dažādi izplatīšanas līdzekļi, kas nodrošina līdzsvarotu pieeju, ar ko ievēro visu iesaistīto ieinteresēto personu intereses un jo īpaši patērētāju intereses un viņu tiesības piekļūt saturam, vienlaikus Eiropā atbalstot māksliniekus, autorus un inovāciju;

| 59. | atkārto, ka vajadzīgs mūsdienīgs, konkurenci veicinošs un patērētājiem draudzīgs autortiesību regulējums, kas atbalstītu jaunradi un inovāciju, garantējot drošu, pienācīgu un aizsargātu vidi izgudrotājiem un autoriem; |
| --- | --- |

59.

atkārto, ka vajadzīgs mūsdienīgs, konkurenci veicinošs un patērētājiem draudzīgs autortiesību regulējums, kas atbalstītu jaunradi un inovāciju, garantējot drošu, pienācīgu un aizsargātu vidi izgudrotājiem un autoriem;

| 60. | uzsver, ka Eiropas Savienības kultūras un radošās nozares sekmē sociālo un ekonomisko attīstību, kā arī darbvietu veidošanu Eiropā, atgādinot gan, ka būtisku ieguldījumu Savienības ekonomiskajā izaugsmē, inovācijā un darbvietu veidošanā sniedz arī autori, veidotāji un iestādes, kas izmanto autortiesību izņēmumus un ierobežojumus; uzsver, ka autortiesību modernizācijas likumdošanas iniciatīvām vajadzētu būt balstītām uz neatkarīgiem pierādījumiem par ietekmi uz izaugsmi un darbvietām (jo īpaši attiecībā uz kultūras un radošo nozaru MVU), zināšanu un kultūras pieejamību, kā arī iespējamām izmaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka Eiropas Savienības kultūras un radošās nozares sekmē sociālo un ekonomisko attīstību, kā arī darbvietu veidošanu Eiropā, atgādinot gan, ka būtisku ieguldījumu Savienības ekonomiskajā izaugsmē, inovācijā un darbvietu veidošanā sniedz arī autori, veidotāji un iestādes, kas izmanto autortiesību izņēmumus un ierobežojumus; uzsver, ka autortiesību modernizācijas likumdošanas iniciatīvām vajadzētu būt balstītām uz neatkarīgiem pierādījumiem par ietekmi uz izaugsmi un darbvietām (jo īpaši attiecībā uz kultūras un radošo nozaru MVU), zināšanu un kultūras pieejamību, kā arī iespējamām izmaksām un ieguvumiem;

Starptautiskās piegādes ķēdes un muitas un starptautiskās sadarbības loma

| 61. | uzstāj, ka IĪT pārkāpumu apkarošanā pārrobežu tirdzniecībā svarīga loma ir muitas dienestiem un starptautiskajai sadarbībai muitas jomā, un uzsver, ka ir nepieciešams atbalstīt un atvieglot muitas dienestu savstarpējās sadarbības ietvaros veikto darbu, precizējot darbības noteikumus, jo īpaši — lai šis darbs sniegtu iespēju efektīvi pārbaudīt tranzītpreces ES teritorijā; |
| --- | --- |

61.

uzstāj, ka IĪT pārkāpumu apkarošanā pārrobežu tirdzniecībā svarīga loma ir muitas dienestiem un starptautiskajai sadarbībai muitas jomā, un uzsver, ka ir nepieciešams atbalstīt un atvieglot muitas dienestu savstarpējās sadarbības ietvaros veikto darbu, precizējot darbības noteikumus, jo īpaši — lai šis darbs sniegtu iespēju efektīvi pārbaudīt tranzītpreces ES teritorijā;

| 62. | aicina Komisiju IĪT īstenošanas rīcības plāna īstenošanā ņemt vērā attiecīgas iniciatīvas, jo īpaši ES muitas rīcības plānu IĪT pārkāpumu apkarošanai un stratēģiju par IĪT tiesību aizsardzību un īstenošanu trešās valstīs; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju IĪT īstenošanas rīcības plāna īstenošanā ņemt vērā attiecīgas iniciatīvas, jo īpaši ES muitas rīcības plānu IĪT pārkāpumu apkarošanai un stratēģiju par IĪT tiesību aizsardzību un īstenošanu trešās valstīs;

| 63. | aicina uzlabot tirgus uzraudzību, riska pārvaldību un muitas dienestu informācijas apmaiņu par jautājumiem, kurus IĪT īstenošanas sakarā izvirzījušas muitas iestādes, piemēram, par pārkāpuma preču glabāšanu un iznīcināšanu; |
| --- | --- |

63.

aicina uzlabot tirgus uzraudzību, riska pārvaldību un muitas dienestu informācijas apmaiņu par jautājumiem, kurus IĪT īstenošanas sakarā izvirzījušas muitas iestādes, piemēram, par pārkāpuma preču glabāšanu un iznīcināšanu;

| 64. | uzsver, cik svarīga ir muitas dienestu, tirgus uzraudzības iestāžu un tiesu iestāžu cieša sadarbība, informācijas apmaiņa un pienācīga apmācība; |
| --- | --- |

64.

uzsver, cik svarīga ir muitas dienestu, tirgus uzraudzības iestāžu un tiesu iestāžu cieša sadarbība, informācijas apmaiņa un pienācīga apmācība;

Citi jautājumi

| 65. | uzsver, cik svarīga loma ir visu līmeņu, tostarp vietējā, reģionālā un valsts līmeņa, publiskā sektora iestāžu iepirkumiem un pasūtījumiem, un uzteic Komisijas vēlmi izstrādāt, popularizēt un publicēt ceļvedi par labāko praksi, lai panāktu, ka visu līmeņu publiskā sektora iestādes nepērk viltotas preces; |
| --- | --- |

65.

uzsver, cik svarīga loma ir visu līmeņu, tostarp vietējā, reģionālā un valsts līmeņa, publiskā sektora iestāžu iepirkumiem un pasūtījumiem, un uzteic Komisijas vēlmi izstrādāt, popularizēt un publicēt ceļvedi par labāko praksi, lai panāktu, ka visu līmeņu publiskā sektora iestādes nepērk viltotas preces;

| 66. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto zaļo grāmatu par apspriešanos ar ieinteresētajām personām par ietekmi, kādu rada maksājumu atmaksas un līdzīgas sistēmas, ar mērķi novērst komerciāla mēroga IĪT pārkāpumus un novērtēt vajadzību veikt konkrētākus pasākumus šajā jomā gan tiešsaistes, gan parastajā režīmā; uzskata, ka, ja visā ES tiktu ieviestas tiesības uz maksājumu atmaksu par visām negribot nopirktām viltotām precēm, šāds solis varētu labvēlīgi ietekmēt patērētājus, un mudina pārdevējus pārbaudīt preces pirms to izlikšanas pārdošanai; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto zaļo grāmatu par apspriešanos ar ieinteresētajām personām par ietekmi, kādu rada maksājumu atmaksas un līdzīgas sistēmas, ar mērķi novērst komerciāla mēroga IĪT pārkāpumus un novērtēt vajadzību veikt konkrētākus pasākumus šajā jomā gan tiešsaistes, gan parastajā režīmā; uzskata, ka, ja visā ES tiktu ieviestas tiesības uz maksājumu atmaksu par visām negribot nopirktām viltotām precēm, šāds solis varētu labvēlīgi ietekmēt patērētājus, un mudina pārdevējus pārbaudīt preces pirms to izlikšanas pārdošanai;

| 67. | atbalsta to, ka rīcības plānā uzsvērts, cik svarīga ir sadarbība ar dalībvalstīm, informācijas un labākās prakses apmaiņa un pārrobežu īstenošanas koordinēšana; |
| --- | --- |

67.

atbalsta to, ka rīcības plānā uzsvērts, cik svarīga ir sadarbība ar dalībvalstīm, informācijas un labākās prakses apmaiņa un pārrobežu īstenošanas koordinēšana;

| 68. | uzsver, ka nolūkā sekmēt inovāciju un konkurētspēju Savienības nozarēs, kas balstītas uz zināšanām, ir nepieciešams ar IĪT saderīgā veidā veicināt atvērtu pētniecību un zināšanu apmaiņu, kas ir arī svarīgi stratēģiju “Globālā Eiropa” un “Eiropa 2020” elementi; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka nolūkā sekmēt inovāciju un konkurētspēju Savienības nozarēs, kas balstītas uz zināšanām, ir nepieciešams ar IĪT saderīgā veidā veicināt atvērtu pētniecību un zināšanu apmaiņu, kas ir arī svarīgi stratēģiju “Globālā Eiropa” un “Eiropa 2020” elementi;

| 69. | uzsver, ka vajadzīgas precīzas atklāšanas sistēmas, kas ļautu ātri apturēt komerciāla mēroga IĪT pārkāpumus; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka vajadzīgas precīzas atklāšanas sistēmas, kas ļautu ātri apturēt komerciāla mēroga IĪT pārkāpumus;

| 70. | norāda, ka IĪT izmantošanā iegūtie ienākumi ir svarīgs ārējā finansējuma avots pētniecības projektiem un līdz ar to sekmē inovāciju un izstrādi, kā arī augstskolu un uzņēmumu sadarbību; |
| --- | --- |

70.

norāda, ka IĪT izmantošanā iegūtie ienākumi ir svarīgs ārējā finansējuma avots pētniecības projektiem un līdz ar to sekmē inovāciju un izstrādi, kā arī augstskolu un uzņēmumu sadarbību;

| 71. | aicina rīcības plānu īstenot ātri, lai vajadzības gadījumā IĪT īstenošanas pasākumus, jo īpaši kultūras un radošajās nozarēs, varētu tuvākajā laikā pārskatīt un pielāgot faktiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

71.

aicina rīcības plānu īstenot ātri, lai vajadzības gadījumā IĪT īstenošanas pasākumus, jo īpaši kultūras un radošajās nozarēs, varētu tuvākajā laikā pārskatīt un pielāgot faktiskajām vajadzībām;

| 72. | aicina Komisiju izvērtēt visu rīcības plānā apskatīto pasākumu īstenošanu un vēlākais līdz 2016. gada jūlijam ziņot par tiem Parlamentam; |
| --- | --- |

72.

aicina Komisiju izvērtēt visu rīcības plānā apskatīto pasākumu īstenošanu un vēlākais līdz 2016. gada jūlijam ziņot par tiem Parlamentam;

o

o o

| 73. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

73.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.

(2)  OV L 129, 16.5.2012., 1. lpp.

(3)  “Analīze par to, kā tiek piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu”, (SEC(2010)1589).

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2012/intellectual-property-rights/summary-of-responses_en.pdf.

(5)  OV C 258 E, 7.9.2013., 64. lpp.

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15321-2014-INIT/lv/pdf.

(7)  OV C 80, 19.3.2013., 1. lpp.

(8)  OV C 50 E, 21.2.2012., 48. lpp..

(9)  Sk. ITSB ziņojumu “Eiropas pilsoņi un intelektuālais īpašums: uztvere, izpratne un uzvedība”, 2013. gada novembris.

(10)  COM(2010)0779.

---

Trešdiena, 2015. gada 10. jūnija

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/35

---

P8_TA(2015)0225

ES un Krievijas attiecības

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par ES un Krievijas attiecībām (2015/2001(INI))

(2016/C 407/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. decembra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par jauno ES un Krievijas nolīgumu (1), 2013. gada 12. septembra rezolūciju par Krievijas izdarīto spiedienu uz Austrumu partnerības valstīm (saistībā ar gaidāmo Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā) (2), 2014. gada 6. februāra rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi (3), 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Ukrainā un pašreizējo stāvokli ES un Krievijas attiecībās (4) un 2015. gada 12. marta rezolūciju par Krievijas opozīcijas līdera Borisa Ņemcova slepkavību un demokrātijas stāvokli Krievijā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. decembra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par jauno ES un Krievijas nolīgumu (1), 2013. gada 12. septembra rezolūciju par Krievijas izdarīto spiedienu uz Austrumu partnerības valstīm (saistībā ar gaidāmo Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā) (2), 2014. gada 6. februāra rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi (3), 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Ukrainā un pašreizējo stāvokli ES un Krievijas attiecībās (4) un 2015. gada 12. marta rezolūciju par Krievijas opozīcijas līdera Borisa Ņemcova slepkavību un demokrātijas stāvokli Krievijā (5),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes un G7 valstu vadītāju pēdējo 18 mēnešu laikā izdarītos secinājumus un paziņojumus par stāvokli Ukrainā un par attiecībām ar Krieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes un G7 valstu vadītāju pēdējo 18 mēnešu laikā izdarītos secinājumus un paziņojumus par stāvokli Ukrainā un par attiecībām ar Krieviju,

| — | ņemot vērā 2014. gada 5. un 19. septembrī un 2015. gada 12. februārī Minskā panāktās vienošanās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 5. un 19. septembrī un 2015. gada 12. februārī Minskā panāktās vienošanās (6),

| — | ņemot vērā 2014. gada 5. septembrī Velsā notikušās NATO augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 5. septembrī Velsā notikušās NATO augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2014. gada 27. martā (7) un ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februārī (8) pieņemtās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2014. gada 27. martā (7) un ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februārī (8) pieņemtās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0162/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0162/2015),

| A. | tā kā ES jau gadiem ir centusies veidot abpusēji izdevīgas stratēģiskas partnerattiecības ar Krieviju, balstoties uz kopīgām vērtībām un principiem, piemēram, demokrātiju un tiesiskumu, un kopīgām interesēm; tā kā ES joprojām ir gatava šādām attiecībām un dialogam šādu attiecību izveidei un vēlas atjaunot sadarbību ar Krieviju, ja vien Krievijas iestādes izpildīs savus starptautiskos un tiesiskos pienākumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES jau gadiem ir centusies veidot abpusēji izdevīgas stratēģiskas partnerattiecības ar Krieviju, balstoties uz kopīgām vērtībām un principiem, piemēram, demokrātiju un tiesiskumu, un kopīgām interesēm; tā kā ES joprojām ir gatava šādām attiecībām un dialogam šādu attiecību izveidei un vēlas atjaunot sadarbību ar Krieviju, ja vien Krievijas iestādes izpildīs savus starptautiskos un tiesiskos pienākumus;

| B. | tā kā, neraugoties uz Krievijas īstenoto Gruzijas teritoriālās integritātes pārkāpšanu 2008. gadā, kā arī uz Gruzijas reģionu — Abhāzijas un Chinvali/Dienvidosetijas — pašreizējo okupāciju un visu Krievijas saistību, kas paredzētas 2008. gada nolīgumā par pamieru, neizpildi, ES savstarpēja izdevīguma labad deva priekšroku padziļinātas sadarbības modelim un kontaktu turpināšanai ar Krieviju; tā kā ierobežojošu pasākumu vietā tika uzsākta un padziļināta virkne ciešākas sadarbības iniciatīvu, piemēram, attiecībā uz kopējām telpām, partnerību modernizācijai, sarunām par jaunu ES un Krievijas nolīgumu un dialogu cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā, neraugoties uz Krievijas īstenoto Gruzijas teritoriālās integritātes pārkāpšanu 2008. gadā, kā arī uz Gruzijas reģionu — Abhāzijas un Chinvali/Dienvidosetijas — pašreizējo okupāciju un visu Krievijas saistību, kas paredzētas 2008. gada nolīgumā par pamieru, neizpildi, ES savstarpēja izdevīguma labad deva priekšroku padziļinātas sadarbības modelim un kontaktu turpināšanai ar Krieviju; tā kā ierobežojošu pasākumu vietā tika uzsākta un padziļināta virkne ciešākas sadarbības iniciatīvu, piemēram, attiecībā uz kopējām telpām, partnerību modernizācijai, sarunām par jaunu ES un Krievijas nolīgumu un dialogu cilvēktiesību jomā;

| C. | tā kā Krievija, nelikumīgi anektējot Krimu, kas ir ES stingri nosodīta rīcība un kuras likumība netiks atzīta, izvēršot bruņotu konfliktu pret Ukrainu, kurā tieši un netieši piedalās militārpersonas un drošības dienesti, un apzināti destabilizējot šo suverēno un neatkarīgo kaimiņvalsti, nopietni sabojāja savas attiecības ar ES, apdraudot Eiropas drošības sistēmas pamatprincipus, pārkāpjot robežas, kā arī pārkāpjot savas starptautiskās saistības, kas konkrēti izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, Helsinku Nobeiguma akta, Budapeštas memoranda, 1990. gada Parīzes Hartas jaunai Eiropai un divpusējā Sadraudzības, sadarbības un partnerības līguma; tā kā humanitārā situācija Krimā un Austrumukrainā ir ievērojami pasliktinājusies, bojā gājušo skaitam sasniedzot vairākus tūkstošus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievija, nelikumīgi anektējot Krimu, kas ir ES stingri nosodīta rīcība un kuras likumība netiks atzīta, izvēršot bruņotu konfliktu pret Ukrainu, kurā tieši un netieši piedalās militārpersonas un drošības dienesti, un apzināti destabilizējot šo suverēno un neatkarīgo kaimiņvalsti, nopietni sabojāja savas attiecības ar ES, apdraudot Eiropas drošības sistēmas pamatprincipus, pārkāpjot robežas, kā arī pārkāpjot savas starptautiskās saistības, kas konkrēti izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, Helsinku Nobeiguma akta, Budapeštas memoranda, 1990. gada Parīzes Hartas jaunai Eiropai un divpusējā Sadraudzības, sadarbības un partnerības līguma; tā kā humanitārā situācija Krimā un Austrumukrainā ir ievērojami pasliktinājusies, bojā gājušo skaitam sasniedzot vairākus tūkstošus;

| D. | tā kā Krievija ir tieši vai netieši iesaistīta vairākos “iesaldētos konfliktos” tai kaimiņos esošos reģionos — Piedņestrā, Dienvidosetijā, Abhāzijā un Kalnu Karabahā —, kas ir nopietns traucēklis attiecīgo kaimiņvalstu attīstībai un stabilitātei un šķērslis tuvināšanās procesā Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievija ir tieši vai netieši iesaistīta vairākos “iesaldētos konfliktos” tai kaimiņos esošos reģionos — Piedņestrā, Dienvidosetijā, Abhāzijā un Kalnu Karabahā —, kas ir nopietns traucēklis attiecīgo kaimiņvalstu attīstībai un stabilitātei un šķērslis tuvināšanās procesā Eiropas Savienībai;

| E. | tā kā Krievijas Federācija savā melnajā sarakstā ir iekļāvusi 89 ES politiķus un amatpersonas, starp kuriem ir arī bijušie un pašreizējie Eiropas Parlamenta deputāti, liedzot viņiem iespēju ieceļot Krievijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas Federācija savā melnajā sarakstā ir iekļāvusi 89 ES politiķus un amatpersonas, starp kuriem ir arī bijušie un pašreizējie Eiropas Parlamenta deputāti, liedzot viņiem iespēju ieceļot Krievijā;

| F. | tā kā Krievija, neievērojot labu kaimiņattiecību principu, pārkāpjot starptautiskās tiesības, noteikumus un standartus un pamatojoties uz doktrīnu, saskaņā ar kuru tā uzskata sevi par tiesīgu aizstāvēt krievu tautiešus ārvalstīs, ir patvaļīgi rīkojusies ar mērķi destabilizēt kaimiņvalstis, piemērojot nelikumīgus tirdzniecības aizliegumus vai slēdzot integrācijas nolīgumus ar separātiskiem reģioniem un reģioniem, kas vēlas atšķelties; |
| --- | --- |

F.

tā kā Krievija, neievērojot labu kaimiņattiecību principu, pārkāpjot starptautiskās tiesības, noteikumus un standartus un pamatojoties uz doktrīnu, saskaņā ar kuru tā uzskata sevi par tiesīgu aizstāvēt krievu tautiešus ārvalstīs, ir patvaļīgi rīkojusies ar mērķi destabilizēt kaimiņvalstis, piemērojot nelikumīgus tirdzniecības aizliegumus vai slēdzot integrācijas nolīgumus ar separātiskiem reģioniem un reģioniem, kas vēlas atšķelties;

| G. | tā kā, reaģējot uz Krievijas īstenoto nelegālo Krimas aneksiju, kā arī tās uzsākto hibrīdkaru pret Ukrainu, ES ir noteikusi pakāpeniski ieviešamus ierobežojošus pasākumus; tā kā vairākas citas valstis, reaģējot uz Krievijas agresīvo rīcību, ir ieviesušas līdzīgas sankcijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā, reaģējot uz Krievijas īstenoto nelegālo Krimas aneksiju, kā arī tās uzsākto hibrīdkaru pret Ukrainu, ES ir noteikusi pakāpeniski ieviešamus ierobežojošus pasākumus; tā kā vairākas citas valstis, reaģējot uz Krievijas agresīvo rīcību, ir ieviesušas līdzīgas sankcijas;

| H. | tā kā abu pušu interesēs un ar mērķi būt gataviem kopējiem pasaules mēroga problēmuzdevumiem, piemēram, klimata pārmaiņām, jaunu tehnoloģiju attīstībai un cīņai pret terorismu, ekstrēmismu un organizēto noziedzību, ir jācenšas panākt ilgtermiņa konstruktīvas attiecības starp ES un Krieviju; tā kā ES un Krievijas sadarbība dažās jomās ir bijusi veiksmīga, piemēram, Ziemeļu dimensijas projektā un pārrobežu sadarbībā; tā kā Krievija ir rīkojusies konstruktīvi nesenajās Irānas sarunās; |
| --- | --- |

H.

tā kā abu pušu interesēs un ar mērķi būt gataviem kopējiem pasaules mēroga problēmuzdevumiem, piemēram, klimata pārmaiņām, jaunu tehnoloģiju attīstībai un cīņai pret terorismu, ekstrēmismu un organizēto noziedzību, ir jācenšas panākt ilgtermiņa konstruktīvas attiecības starp ES un Krieviju; tā kā ES un Krievijas sadarbība dažās jomās ir bijusi veiksmīga, piemēram, Ziemeļu dimensijas projektā un pārrobežu sadarbībā; tā kā Krievija ir rīkojusies konstruktīvi nesenajās Irānas sarunās;

| I. | tā kā šie mērķtiecīgie ierobežojošie pasākumi nav tieši vērsti pret Krievijas iedzīvotājiem, bet gan pret atsevišķām personām un uzņēmumiem, kuri saistīti ar Krievijas vadību, kas ekonomikas un aizsardzības nozarē gūst tiešu labumu no pašreizējās neskaidrās situācijas Ukrainā, un ir ieviesti ar mērķi veicināt pārmaiņas Krievijas valsts politikā un rīcībā attiecībā pret kopīgajām kaimiņvalstīm; tā kā sankcijas saistībā ar Austrumukrainas destabilizēšanu būtu jāatceļ tikai tad, kad Krievija būs pilnībā īstenojusi Minskas vienošanos noteikumus; tā kā šīs sankcijas būtu jāpastiprina, ja Krievija nolems tieši vai netieši turpināt destabilizēt Ukrainu un kaitēt tās teritoriālajai integritātei; tā kā sankcijas saistībā ar Krimas nelegālo aneksiju paliks spēkā, līdz šī pussala tiks nodota atpakaļ Ukrainai; |
| --- | --- |

I.

tā kā šie mērķtiecīgie ierobežojošie pasākumi nav tieši vērsti pret Krievijas iedzīvotājiem, bet gan pret atsevišķām personām un uzņēmumiem, kuri saistīti ar Krievijas vadību, kas ekonomikas un aizsardzības nozarē gūst tiešu labumu no pašreizējās neskaidrās situācijas Ukrainā, un ir ieviesti ar mērķi veicināt pārmaiņas Krievijas valsts politikā un rīcībā attiecībā pret kopīgajām kaimiņvalstīm; tā kā sankcijas saistībā ar Austrumukrainas destabilizēšanu būtu jāatceļ tikai tad, kad Krievija būs pilnībā īstenojusi Minskas vienošanos noteikumus; tā kā šīs sankcijas būtu jāpastiprina, ja Krievija nolems tieši vai netieši turpināt destabilizēt Ukrainu un kaitēt tās teritoriālajai integritātei; tā kā sankcijas saistībā ar Krimas nelegālo aneksiju paliks spēkā, līdz šī pussala tiks nodota atpakaļ Ukrainai;

| J. | tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas pilntiesīga locekle un ir parakstījusi Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, tādējādi apņemoties ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas principus; tā kā ES ir stingri atbalstījusi Krievijas iestāšanos un dalību dažādās starptautiskās organizācijas un forumos, piemēram, G8, G20 un PTO; tā kā Krievijas iesaistīšana šajās struktūrās radīja spriedzi, jo Krievija ir vairākkārt pārkāpusi noteikumus, piemēram, tā neievēro PTO noteiktos standartus un saistības (ieviešot vairākus diskriminējošus pasākumus pret atsevišķām ES dalībvalstīm un citām kaimiņvalstīm), nav izpildījusi vairāk nekā tūkstoti Eiropas Cilvēktiesību tiesas pieņemto nolēmumu un nav garantējusi cilvēka pamattiesību ievērošanu; tā kā ES un Krievijas apspriedes cilvēktiesību jomā nav noslēgtas vai nav novedušas pie konkrētiem rezultātiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas pilntiesīga locekle un ir parakstījusi Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, tādējādi apņemoties ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas principus; tā kā ES ir stingri atbalstījusi Krievijas iestāšanos un dalību dažādās starptautiskās organizācijas un forumos, piemēram, G8, G20 un PTO; tā kā Krievijas iesaistīšana šajās struktūrās radīja spriedzi, jo Krievija ir vairākkārt pārkāpusi noteikumus, piemēram, tā neievēro PTO noteiktos standartus un saistības (ieviešot vairākus diskriminējošus pasākumus pret atsevišķām ES dalībvalstīm un citām kaimiņvalstīm), nav izpildījusi vairāk nekā tūkstoti Eiropas Cilvēktiesību tiesas pieņemto nolēmumu un nav garantējusi cilvēka pamattiesību ievērošanu; tā kā ES un Krievijas apspriedes cilvēktiesību jomā nav noslēgtas vai nav novedušas pie konkrētiem rezultātiem;

| K. | tā kā tiesiskums kā viens no ES pamatprincipiem paredz ne vien demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanu, bet arī starptautisko tiesību ievērošanu, tiesību aktu taisnīgu īstenošanu un piemērošanu, kā arī tiesu sistēmas neatkarību un neitralitāti; tā kā šie nosacījumi Krievijā nav izpildīti, jo iestādes nav uzturējušas tiesiskumu un nav ievērojušas pamattiesības, un tā kā situācija politisko tiesību, pilsonisko brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā pēdējo gadu laikā ir pasliktinājusies; tā kā nesen ir pieņemti tiesību akti ar neskaidriem noteikumiem, kas tiek izmantoti, lai vēl vairāk ierobežotu opozīciju un pilsoniskās sabiedrības dalībniekus; tā kā nesen pieņemtais tiesību akts, kas paredz kriminālatbildību par tā dēvēto “homoseksuālisma propagandu”, ir novedis pie homofobiskas un pret LGBTI vērstas vardarbības un naidīgiem izteikumiem, pret ko iestādes nav vērsušās; tā kā pēc Krimas nelikumīgās aneksijas šajā pussalā ir būtiski pasliktinājusies situācija cilvēktiesību, tostarp vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, ievērošanas jomā, kas īpaši skar Krimas tatāru kopienu; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiesiskums kā viens no ES pamatprincipiem paredz ne vien demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanu, bet arī starptautisko tiesību ievērošanu, tiesību aktu taisnīgu īstenošanu un piemērošanu, kā arī tiesu sistēmas neatkarību un neitralitāti; tā kā šie nosacījumi Krievijā nav izpildīti, jo iestādes nav uzturējušas tiesiskumu un nav ievērojušas pamattiesības, un tā kā situācija politisko tiesību, pilsonisko brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā pēdējo gadu laikā ir pasliktinājusies; tā kā nesen ir pieņemti tiesību akti ar neskaidriem noteikumiem, kas tiek izmantoti, lai vēl vairāk ierobežotu opozīciju un pilsoniskās sabiedrības dalībniekus; tā kā nesen pieņemtais tiesību akts, kas paredz kriminālatbildību par tā dēvēto “homoseksuālisma propagandu”, ir novedis pie homofobiskas un pret LGBTI vērstas vardarbības un naidīgiem izteikumiem, pret ko iestādes nav vērsušās; tā kā pēc Krimas nelikumīgās aneksijas šajā pussalā ir būtiski pasliktinājusies situācija cilvēktiesību, tostarp vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, ievērošanas jomā, kas īpaši skar Krimas tatāru kopienu;

| L. | tā kā Aleksejam Navaļnijam, ietekmīgam opozīcijas līderim, ir uzrādīta apsūdzība un viņš ir notiesāts, pamatojoties un viltotiem pierādījumiem, un viņu turpina iebiedēt un vajāt, tostarp ieslogot cietumā viņa brāli; tā kā viņa vadītajai Progresa partijai netiek ļauts piedalīties nākamajās parlamenta vēlēšanās; tā kā Ukrainas Radas deputāte Nadja Savčenko tiek nelikumīgi turēta apcietinājumā Krievijā, pārkāpjot starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

L.

tā kā Aleksejam Navaļnijam, ietekmīgam opozīcijas līderim, ir uzrādīta apsūdzība un viņš ir notiesāts, pamatojoties un viltotiem pierādījumiem, un viņu turpina iebiedēt un vajāt, tostarp ieslogot cietumā viņa brāli; tā kā viņa vadītajai Progresa partijai netiek ļauts piedalīties nākamajās parlamenta vēlēšanās; tā kā Ukrainas Radas deputāte Nadja Savčenko tiek nelikumīgi turēta apcietinājumā Krievijā, pārkāpjot starptautiskās tiesības;

| M. | tā kā korupcijas uztveres indeksā Krievijas ierindojas 136. vietā no 175 vietām, padarot Krieviju par nopietnu problēmu starptautiskās korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas jomā, kas apdraud Eiropas valstu ekonomiku un to integritāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā korupcijas uztveres indeksā Krievijas ierindojas 136. vietā no 175 vietām, padarot Krieviju par nopietnu problēmu starptautiskās korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas jomā, kas apdraud Eiropas valstu ekonomiku un to integritāti;

| N. | tā kā Krievija aktīvi īsteno hibrīdkaru, apzināti maskējot robežu starp militāro/paramilitāro darbību un aktīvu politisko darbību; |
| --- | --- |

N.

tā kā Krievija aktīvi īsteno hibrīdkaru, apzināti maskējot robežu starp militāro/paramilitāro darbību un aktīvu politisko darbību;

| O. | tā kā pasaules preses brīvības indeksā Krievijas Federācija 2014. gada ierindojās 148. vietā no 180 vietām; tā kā ir ievērojami paplašinājusies un palielinājusies valsts kontrolētu plašsaziņas līdzekļu finansēšana; tā kā cilvēktiesību aizstāvju, neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, politisko oponentu, neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu un parastu pilsoņu iniciatīvas un darbības bieži vien tiek ierobežotas vai traucētas; tā kā ir sašaurinātas un pastāvīgi tiek apdraudētas iespējas paust neatkarīgus un plurālistiskus viedokļus, tā kā Eiropas Demokrātijas fonds strādā pie plurālisma jautājuma Krievijas plašsaziņas līdzekļos un tā kā tas ir aicināts kopā ar partneriem izstrādāt iniciatīvas attiecībā uz jauniem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā pasaules preses brīvības indeksā Krievijas Federācija 2014. gada ierindojās 148. vietā no 180 vietām; tā kā ir ievērojami paplašinājusies un palielinājusies valsts kontrolētu plašsaziņas līdzekļu finansēšana; tā kā cilvēktiesību aizstāvju, neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, politisko oponentu, neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu un parastu pilsoņu iniciatīvas un darbības bieži vien tiek ierobežotas vai traucētas; tā kā ir sašaurinātas un pastāvīgi tiek apdraudētas iespējas paust neatkarīgus un plurālistiskus viedokļus, tā kā Eiropas Demokrātijas fonds strādā pie plurālisma jautājuma Krievijas plašsaziņas līdzekļos un tā kā tas ir aicināts kopā ar partneriem izstrādāt iniciatīvas attiecībā uz jauniem plašsaziņas līdzekļiem;

| P. | tā kā Krievijas reaktīvo iznīcinātāju pilotu bezatbildīgi bīstamie lidojumi ES un NATO dalībvalstu gaisa telpas tuvumā apdraud civilās aviācijas drošību un varētu būt drauds Eiropas gaisa telpas drošībai; tā kā Krievija ir veikusi provokatīvus liela mēroga militārus manevrus tiešā ES tuvumā, paudusi militārus draudus un Krievijas militārpersonas pat ir publiski izteikušās par iespējamiem kodoluzbrukumiem; tā kā Krievija ir pārtraukusi dalību sarunās attiecībā uz Līgumu par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā un pārkāpusi Līgumu par vidējas un tuvas darbības kodolieročiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā Krievijas reaktīvo iznīcinātāju pilotu bezatbildīgi bīstamie lidojumi ES un NATO dalībvalstu gaisa telpas tuvumā apdraud civilās aviācijas drošību un varētu būt drauds Eiropas gaisa telpas drošībai; tā kā Krievija ir veikusi provokatīvus liela mēroga militārus manevrus tiešā ES tuvumā, paudusi militārus draudus un Krievijas militārpersonas pat ir publiski izteikušās par iespējamiem kodoluzbrukumiem; tā kā Krievija ir pārtraukusi dalību sarunās attiecībā uz Līgumu par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā un pārkāpusi Līgumu par vidējas un tuvas darbības kodolieročiem;

| Q. | tā kā enerģētika, kas ieņem īpaši nozīmīgu un stratēģisku vietu ES un Krievijas attiecībās, ir galvenais Krievijas ārpolitikas instruments; tā kā ES izturību pret ārēju spiedienu var panākt, dažādojot energoapgādi un samazinot atkarību no Krievijas; tā kā ES ir jāpauž vienota nostāja un jāapliecina stingra iekšējā solidaritāte attiecībā uz tās energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā enerģētika, kas ieņem īpaši nozīmīgu un stratēģisku vietu ES un Krievijas attiecībās, ir galvenais Krievijas ārpolitikas instruments; tā kā ES izturību pret ārēju spiedienu var panākt, dažādojot energoapgādi un samazinot atkarību no Krievijas; tā kā ES ir jāpauž vienota nostāja un jāapliecina stingra iekšējā solidaritāte attiecībā uz tās energoapgādes drošību;

| R. | tā kā Krievijas Federācija ir aktīvi atbalstījusi Eirāzijas Ekonomisko savienību; tā kā šis ekonomikas integrācijas projekts nebūtu uzskatāms par tādu, kas konkurē ar Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

R.

tā kā Krievijas Federācija ir aktīvi atbalstījusi Eirāzijas Ekonomisko savienību; tā kā šis ekonomikas integrācijas projekts nebūtu uzskatāms par tādu, kas konkurē ar Eiropas Savienību,

| 1. | atgādina, ka Krievijas tiešā un netiešā līdzdalība bruņotajā konfliktā Ukrainā un Krievijas īstenotā nelikumīgā Krimas aneksija, kā arī Gruzijas teritoriālās integritātes pārkāpšana un ekonomiskais spiediens un politiska destabilizācija, kas vērsta pret tās Eiropas kaimiņvalstīm, ir apzināts demokrātijas principu, pamattiesību un starptautisko tiesību pārkāpums; šajā kontekstā ES neredz iespēju atgriezties pie “ierastās kārtības” un tā var vienīgi kritiski pārskatīt savas attiecības ar Krieviju, tostarp pēc iespējas drīzāk izstrādāt nevardarbīgu ārkārtas rīcības plānu, lai radītu pretsvaru agresīvajai un šķeltnieciskajai politikai, ko īsteno Krievija, un visaptverošu plānu turpmākajām attiecībām ar šo valsti un ar Austrumeiropas partnervalstīm; uzsver, ka konflikta atrisinājums Austrumukrainā var būt tikai politisks; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Krievijas tiešā un netiešā līdzdalība bruņotajā konfliktā Ukrainā un Krievijas īstenotā nelikumīgā Krimas aneksija, kā arī Gruzijas teritoriālās integritātes pārkāpšana un ekonomiskais spiediens un politiska destabilizācija, kas vērsta pret tās Eiropas kaimiņvalstīm, ir apzināts demokrātijas principu, pamattiesību un starptautisko tiesību pārkāpums; šajā kontekstā ES neredz iespēju atgriezties pie “ierastās kārtības” un tā var vienīgi kritiski pārskatīt savas attiecības ar Krieviju, tostarp pēc iespējas drīzāk izstrādāt nevardarbīgu ārkārtas rīcības plānu, lai radītu pretsvaru agresīvajai un šķeltnieciskajai politikai, ko īsteno Krievija, un visaptverošu plānu turpmākajām attiecībām ar šo valsti un ar Austrumeiropas partnervalstīm; uzsver, ka konflikta atrisinājums Austrumukrainā var būt tikai politisks;

| 2. | uzsver, ka Krievijas rīcības dēļ Krimā un Austrumukrainā to patlaban vairs nevar uzskatīt par stratēģisku partneri un attiecīgi pret to attiekties; uzsver, ka stratēģiskajām partnerībām jābūt balstītām uz savstarpēju uzticēšanos un starptautisko tiesību ievērošanu, kas savukārt balstās uz demokrātiju, valstu suverenitāti un brīvību izvēlēties iekšējo konstitucionālo kārtību un ārpolitikas nostādnes, valsts robežu neaizskaramību, tiesiskuma, cilvēktiesību un starptautiskās diplomātijas un tirdzniecības principu ievērošanu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Krievijas rīcības dēļ Krimā un Austrumukrainā to patlaban vairs nevar uzskatīt par stratēģisku partneri un attiecīgi pret to attiekties; uzsver, ka stratēģiskajām partnerībām jābūt balstītām uz savstarpēju uzticēšanos un starptautisko tiesību ievērošanu, kas savukārt balstās uz demokrātiju, valstu suverenitāti un brīvību izvēlēties iekšējo konstitucionālo kārtību un ārpolitikas nostādnes, valsts robežu neaizskaramību, tiesiskuma, cilvēktiesību un starptautiskās diplomātijas un tirdzniecības principu ievērošanu;

| 3. | pauž dziļas bažas par to, ka Krievija pašlaik sevi klaji pozicionē kā starptautiskās demokrātiskās sabiedrības sāncensi un apstrīd tās uz tiesību aktiem balstīto kārtību, tostarp cenšoties ar spēku mainīt Eiropas valstu robežas; pauž satraukumu par aizvien naidīgāko attieksmi pret opozīcijas aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, minoritātēm un kaimiņvalstīm, kā arī cilvēktiesību un tiesiskuma situācijas pasliktināšanos Krievijā; nosoda valsts īstenoto iebiedēšanu par kritiska viedokļa paušanu ar vardarbības, tiesvedības, apcietināšanas un citu līdzekļu starpniecību; |
| --- | --- |

3.

pauž dziļas bažas par to, ka Krievija pašlaik sevi klaji pozicionē kā starptautiskās demokrātiskās sabiedrības sāncensi un apstrīd tās uz tiesību aktiem balstīto kārtību, tostarp cenšoties ar spēku mainīt Eiropas valstu robežas; pauž satraukumu par aizvien naidīgāko attieksmi pret opozīcijas aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, minoritātēm un kaimiņvalstīm, kā arī cilvēktiesību un tiesiskuma situācijas pasliktināšanos Krievijā; nosoda valsts īstenoto iebiedēšanu par kritiska viedokļa paušanu ar vardarbības, tiesvedības, apcietināšanas un citu līdzekļu starpniecību;

| 4. | nosoda patvaļīgo aizliegumu ES politiķiem un amatpersonām ieceļot Krievijas teritorijā un uzsver, ka Krievijas vadītāji atkārtoti pārkāpj starptautiskos tiesību aktus un universālos standartus, kā arī liek šķēršļus pārredzamībai; uzsver, ka šis aizliegums ir neproduktīvs un kaitē jau tā vājajai Eiropas Savienības un Krievijas komunikācijai; uzsver, ka ES politiķiem un amatpersonām, kurām piemērotas sankcijas, būtu jāinformē par iemesliem, kuru dēļ viņiem liegts ieceļot Krievijas teritorijā, un viņu rīcībā vajadzētu būt iespējai apstrīdēt lēmumu neatkarīgā tiesā; |
| --- | --- |

4.

nosoda patvaļīgo aizliegumu ES politiķiem un amatpersonām ieceļot Krievijas teritorijā un uzsver, ka Krievijas vadītāji atkārtoti pārkāpj starptautiskos tiesību aktus un universālos standartus, kā arī liek šķēršļus pārredzamībai; uzsver, ka šis aizliegums ir neproduktīvs un kaitē jau tā vājajai Eiropas Savienības un Krievijas komunikācijai; uzsver, ka ES politiķiem un amatpersonām, kurām piemērotas sankcijas, būtu jāinformē par iemesliem, kuru dēļ viņiem liegts ieceļot Krievijas teritorijā, un viņu rīcībā vajadzētu būt iespējai apstrīdēt lēmumu neatkarīgā tiesā;

| 5. | uzskata, ka ilgtermiņā starp ES un Krieviju ir iespējamas un vēlamas konstruktīvas un paredzamas attiecības, kas ir izdevīgas abām pusēm, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās attiecības politikas, tirdzniecības, transporta un enerģētikas jomā, cilvēku savstarpējos kontaktus, tostarp ar programmas Erasmus+ starpniecību un kopējiem pasākumiem (9), pārrobežu sadarbību, klimata pārmaiņas, vides jautājumus un nozaru sadarbību, paturot prātā, ka savstarpējas sankcijas nodara kaitējumu abu pušu ekonomikai, ka ir jārisina kopīgas problēmas un jāpievēršas kopīgām interesēm pasaules mērogā un ka izpratnes atšķirības par drošību Eiropā var novērst, padziļinot dialogu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES un Krievijas pozitīvo sadarbību daudzās jomās, piemēram, cīņā pret terorismu, ekstrēmismu un organizēto noziedzību, līdzdalībā Ziemeļu dimensijas partnerībā, sarunās par Irānas kodolprogrammu un Tuvo Austrumu miera procesā; aicina Krieviju konstruktīvi piedalīties Sīrijas konflikta risinājuma meklēšanā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ilgtermiņā starp ES un Krieviju ir iespējamas un vēlamas konstruktīvas un paredzamas attiecības, kas ir izdevīgas abām pusēm, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās attiecības politikas, tirdzniecības, transporta un enerģētikas jomā, cilvēku savstarpējos kontaktus, tostarp ar programmas Erasmus+ starpniecību un kopējiem pasākumiem (9), pārrobežu sadarbību, klimata pārmaiņas, vides jautājumus un nozaru sadarbību, paturot prātā, ka savstarpējas sankcijas nodara kaitējumu abu pušu ekonomikai, ka ir jārisina kopīgas problēmas un jāpievēršas kopīgām interesēm pasaules mērogā un ka izpratnes atšķirības par drošību Eiropā var novērst, padziļinot dialogu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES un Krievijas pozitīvo sadarbību daudzās jomās, piemēram, cīņā pret terorismu, ekstrēmismu un organizēto noziedzību, līdzdalībā Ziemeļu dimensijas partnerībā, sarunās par Irānas kodolprogrammu un Tuvo Austrumu miera procesā; aicina Krieviju konstruktīvi piedalīties Sīrijas konflikta risinājuma meklēšanā;

| 6. | uzsver, ka ES un Krievijas attiecībām turpmāk ir jābalstās uz starptautisko tiesību ievērošanu un dialogu, lai ES būtu gatava atjaunot kontaktus un atsākt sadarbību ar iestādēm Maskavā daudzās kopēju interešu jomās; uzskata, ka sadarbība būtu jāatjauno ar nosacījumu, ka Krievija ievēro Ukrainas, tostarp Krimas, teritoriālo integritāti un suverenitāti, pilnībā īsteno Minskas vienošanās (kas ietver Ukrainas iestāžu īstenotu pilnīgu robežkontroli, Krievijas spēku un ieroču atvilkšanu bez nosacījumiem un tūlītēju atbalsta pārtraukšanu nemiernieku grupām) un pārtrauc destabilizējošus militārus un drošības pasākumus pie ES dalībvalstu robežām; uzsver, ka EDSO Ukrainā ir apliecinājusi sevi kā struktūru, kas spēj sniegt ieguldījumu krīzes atrisināšanā; uzsver, ka šā dialoga iespējamā atjaunošana nedrīkst notikt, upurējot starptautiskos principus, Eiropas vērtības, normas un starptautiskās saistības; uzsver, ka ES ir skaidri jāpauž gan tas, ko tā sagaida no Krievijas, jo īpaši attiecībā uz starptautisko tiesību un līgumsaistību ievērošanu un izturēšanos kā paredzamai partnerei, gan jāparedz pasākumi, ko tā veiks pēc 2015. gada 31. decembra, ja Krievija neievēros savas saistības (vai pirms šā datuma, ja notiks būtiskas pārmaiņas uz vietas), un jānorāda, kādu sadarbību tā ir gatava piedāvāt, ja Krievija ievēros savas saistības; uzsver, ka šādā sadarbībā būtu pilnībā jāievēro starptautiskie cilvēktiesību standarti; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ES un Krievijas attiecībām turpmāk ir jābalstās uz starptautisko tiesību ievērošanu un dialogu, lai ES būtu gatava atjaunot kontaktus un atsākt sadarbību ar iestādēm Maskavā daudzās kopēju interešu jomās; uzskata, ka sadarbība būtu jāatjauno ar nosacījumu, ka Krievija ievēro Ukrainas, tostarp Krimas, teritoriālo integritāti un suverenitāti, pilnībā īsteno Minskas vienošanās (kas ietver Ukrainas iestāžu īstenotu pilnīgu robežkontroli, Krievijas spēku un ieroču atvilkšanu bez nosacījumiem un tūlītēju atbalsta pārtraukšanu nemiernieku grupām) un pārtrauc destabilizējošus militārus un drošības pasākumus pie ES dalībvalstu robežām; uzsver, ka EDSO Ukrainā ir apliecinājusi sevi kā struktūru, kas spēj sniegt ieguldījumu krīzes atrisināšanā; uzsver, ka šā dialoga iespējamā atjaunošana nedrīkst notikt, upurējot starptautiskos principus, Eiropas vērtības, normas un starptautiskās saistības; uzsver, ka ES ir skaidri jāpauž gan tas, ko tā sagaida no Krievijas, jo īpaši attiecībā uz starptautisko tiesību un līgumsaistību ievērošanu un izturēšanos kā paredzamai partnerei, gan jāparedz pasākumi, ko tā veiks pēc 2015. gada 31. decembra, ja Krievija neievēros savas saistības (vai pirms šā datuma, ja notiks būtiskas pārmaiņas uz vietas), un jānorāda, kādu sadarbību tā ir gatava piedāvāt, ja Krievija ievēros savas saistības; uzsver, ka šādā sadarbībā būtu pilnībā jāievēro starptautiskie cilvēktiesību standarti;

| 7. | uzteic dalībvalstu solidaritāti un vienotību, kas ļāva noteikt un turpmāk paplašināt atbildes pasākumus saistībā ar Krievijas īstenoto nelikumīgo Krimas aneksiju un iesaistīšanos karā Ukrainā un saistīt šos pasākumus ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu; aicina dalībvalstis šīs vienotības saglabāšanu uzskatīt par absolūtu prioritāti un uzsver, ka ir jāatturas no divpusējām attiecībām un nolīgumiem, kas var kaitēt šai vienotībai vai ko var uzskatīt par tai kaitējošiem; atkārtoti norāda, ka dalībvalstu un kandidātvalstu vienota rīcība un solidaritāte ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu ES politikas virzienu efektivitāti, uzticamību un likumību, kā arī ES spējas stāties pretī ārējiem izaicinājumiem un spiedienam, vienlaikus sekmējot stabilākas un uz sadarbību vairāk vērstas attiecības ar Austrumu partnerības valstīm; |
| --- | --- |

7.

uzteic dalībvalstu solidaritāti un vienotību, kas ļāva noteikt un turpmāk paplašināt atbildes pasākumus saistībā ar Krievijas īstenoto nelikumīgo Krimas aneksiju un iesaistīšanos karā Ukrainā un saistīt šos pasākumus ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu; aicina dalībvalstis šīs vienotības saglabāšanu uzskatīt par absolūtu prioritāti un uzsver, ka ir jāatturas no divpusējām attiecībām un nolīgumiem, kas var kaitēt šai vienotībai vai ko var uzskatīt par tai kaitējošiem; atkārtoti norāda, ka dalībvalstu un kandidātvalstu vienota rīcība un solidaritāte ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu ES politikas virzienu efektivitāti, uzticamību un likumību, kā arī ES spējas stāties pretī ārējiem izaicinājumiem un spiedienam, vienlaikus sekmējot stabilākas un uz sadarbību vairāk vērstas attiecības ar Austrumu partnerības valstīm;

| 8. | šajā sakarībā uzsver, ka ES integrācijas padziļināšana un ES iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņošana ir vienotākas, efektīvākas un veiksmīgākas ES ārējās un drošības politikas pamats, tostarp attiecībā uz Krieviju; tādēļ aicina dalībvalstis turpināt un pastiprināt centienus, lai efektīvi novērstu trūkumus lēmumu pieņemšanā un kopīgi, tostarp kopīgi ar ES kandidātvalstīm, konsolidētu kopīgās politikas jomas, jo īpaši tirdzniecības, finanšu pakalpojumu un darījumu, migrācijas, enerģētikas, ārējo robežu pārvaldības, informācijas un kiberdrošības jomā; |
| --- | --- |

8.

šajā sakarībā uzsver, ka ES integrācijas padziļināšana un ES iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņošana ir vienotākas, efektīvākas un veiksmīgākas ES ārējās un drošības politikas pamats, tostarp attiecībā uz Krieviju; tādēļ aicina dalībvalstis turpināt un pastiprināt centienus, lai efektīvi novērstu trūkumus lēmumu pieņemšanā un kopīgi, tostarp kopīgi ar ES kandidātvalstīm, konsolidētu kopīgās politikas jomas, jo īpaši tirdzniecības, finanšu pakalpojumu un darījumu, migrācijas, enerģētikas, ārējo robežu pārvaldības, informācijas un kiberdrošības jomā;

| 9. | atgādina par aicinājumu ES un dalībvalstīm pilnībā izmantot Lisabonas līguma noteikumus un instrumentus, lai pastiprinātu tālredzīgu un stratēģisku Eiropas kopējo ārpolitiku un drošības politiku; turklāt ir stingri pārliecināts, ka cilvēktiesību galvenā loma visos ES ārējās darbības aspektos ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu tās ietekmi kā atzītai un uzticamai dalībniecei pasaules mērogā; |
| --- | --- |

9.

atgādina par aicinājumu ES un dalībvalstīm pilnībā izmantot Lisabonas līguma noteikumus un instrumentus, lai pastiprinātu tālredzīgu un stratēģisku Eiropas kopējo ārpolitiku un drošības politiku; turklāt ir stingri pārliecināts, ka cilvēktiesību galvenā loma visos ES ārējās darbības aspektos ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu tās ietekmi kā atzītai un uzticamai dalībniecei pasaules mērogā;

| 10. | atkārtoti pauž pārliecību, ka enerģētikas politika ir būtisks ES ārējās politikas elements; tādēļ stingri atbalsta spēcīgas Eiropas Enerģētikas savienības tūlītēju izveidi, jo īpaši valstu energotīklu starpsavienojumu izveidošanu, lai ievērojami mazinātu atsevišķu dalībvalstu atkarību no ārējiem enerģijas piegādātājiem, jo īpaši no Krievijas; pauž stingru pārliecību, ka pret Eiropas solidaritātes apdraudējumiem un nenoturību, kā arī pret to, ka pret atsevišķām dalībvalstīm un kandidātvalstīm energoresursu vajadzību dēļ tiek vērsts politisks un diplomātisks spiediens, var efektīvi cīnīties tikai tad, ja tiks pilnībā piemēroti visi ES tiesību akti enerģētikas jomā, jo īpaši trešā enerģētikas pakete, un pabeigta brīva, pārredzama, integrēta, sinhronizēta, energoefektīva un noturīga Eiropas iekšējā enerģijas tirgus izveide, kurā būs pietiekami liels atjaunojamo energoresursu īpatsvars un dažādoti piegādes avoti un uz kuru nepārprotami attieksies tiesību akti konkurences jomā; aicina ES pietiekami atbalstīt Enerģētikas kopienas līgumslēdzējas puses, kuras ir apņēmušās īstenot ES tiesību aktu kopumu enerģētikas jomā, lai palīdzētu tām gūt labākus rezultātus sarunās ar ārējiem energoresursu piegādātājiem; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti pauž pārliecību, ka enerģētikas politika ir būtisks ES ārējās politikas elements; tādēļ stingri atbalsta spēcīgas Eiropas Enerģētikas savienības tūlītēju izveidi, jo īpaši valstu energotīklu starpsavienojumu izveidošanu, lai ievērojami mazinātu atsevišķu dalībvalstu atkarību no ārējiem enerģijas piegādātājiem, jo īpaši no Krievijas; pauž stingru pārliecību, ka pret Eiropas solidaritātes apdraudējumiem un nenoturību, kā arī pret to, ka pret atsevišķām dalībvalstīm un kandidātvalstīm energoresursu vajadzību dēļ tiek vērsts politisks un diplomātisks spiediens, var efektīvi cīnīties tikai tad, ja tiks pilnībā piemēroti visi ES tiesību akti enerģētikas jomā, jo īpaši trešā enerģētikas pakete, un pabeigta brīva, pārredzama, integrēta, sinhronizēta, energoefektīva un noturīga Eiropas iekšējā enerģijas tirgus izveide, kurā būs pietiekami liels atjaunojamo energoresursu īpatsvars un dažādoti piegādes avoti un uz kuru nepārprotami attieksies tiesību akti konkurences jomā; aicina ES pietiekami atbalstīt Enerģētikas kopienas līgumslēdzējas puses, kuras ir apņēmušās īstenot ES tiesību aktu kopumu enerģētikas jomā, lai palīdzētu tām gūt labākus rezultātus sarunās ar ārējiem energoresursu piegādātājiem;

| 11. | uzsver, ka pastāv nepieciešamība un nopietns pamats apturēt sadarbību ar Krieviju aizsardzības jomā šīs valsts agresīvās attieksmes dēļ, un aicina dalībvalstis un kandidātvalstis nepieņemt tādus lēmumus, kas varētu apdraudēt šo vienoto nostāju; tādēļ uzskata, ka sadarbības nolīgumus aizsardzības jomā ar Krieviju, neraugoties uz to, ka tiem ir divpusējs raksturs, vajadzētu rūpīgi izvērtēt ES līmenī, lai izstrādātu piemērotu un konsekventu pieeju; norāda, ka šajā sakarībā ir būtiska ES un NATO sadarbība; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka pastāv nepieciešamība un nopietns pamats apturēt sadarbību ar Krieviju aizsardzības jomā šīs valsts agresīvās attieksmes dēļ, un aicina dalībvalstis un kandidātvalstis nepieņemt tādus lēmumus, kas varētu apdraudēt šo vienoto nostāju; tādēļ uzskata, ka sadarbības nolīgumus aizsardzības jomā ar Krieviju, neraugoties uz to, ka tiem ir divpusējs raksturs, vajadzētu rūpīgi izvērtēt ES līmenī, lai izstrādātu piemērotu un konsekventu pieeju; norāda, ka šajā sakarībā ir būtiska ES un NATO sadarbība;

| 12. | pauž dziļas bažas par to, ka Krievija ievieš arvien stingrākus ierobežojumus plašsaziņas līdzekļiem un interneta brīvībai, arvien stingrāk kontrolē tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus, ierobežo iespējas sniegt objektīvas reportāžas un sekmē žurnālistu ētikas standartu graušanu, turklāt tiek stiprinātas valstij piederošo plašsaziņas līdzekļu monopoltiesības uz informācijas sniegšanu krieviski runājošai auditorijai ārvalstīs; nosoda ukraiņu un tatāru TV kanālu darbības aizliegumu Krimā; |
| --- | --- |

12.

pauž dziļas bažas par to, ka Krievija ievieš arvien stingrākus ierobežojumus plašsaziņas līdzekļiem un interneta brīvībai, arvien stingrāk kontrolē tiešsaistes plašsaziņas līdzekļus, ierobežo iespējas sniegt objektīvas reportāžas un sekmē žurnālistu ētikas standartu graušanu, turklāt tiek stiprinātas valstij piederošo plašsaziņas līdzekļu monopoltiesības uz informācijas sniegšanu krieviski runājošai auditorijai ārvalstīs; nosoda ukraiņu un tatāru TV kanālu darbības aizliegumu Krimā;

| 13. | atkārtoti prasa izveidot lielākas spējas analizēt un uzraudzīt Krievijas propagandu, jo īpaši krievu valodā, lai varētu atklāt un ātri un pienācīgi reaģēt uz apzināti sagrozītu informāciju, kas tiek izplatīta dažādās ES valodās; aicina Komisiju nekavējoties atvēlēt pienācīgu finansējumu konkrētiem projektiem, lai pretdarbotos Krievijas propagandai un dezinformācijai ES un ārpus tās un sniegtu objektīvu informāciju sabiedrībai Austrumu partnervalstīs, un izveidot piemērotus instrumentus stratēģiskiem sakariem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2015. gada 20. marta Eiropadomes secinājumus par rīcības plānu, lai reaģētu uz dezinformācijas kampaņām; aicina Komisiju un dalībvalstis arī izveidot saskaņotu mehānismu, ar kuru var apkopot, uzraudzīt un sniegt informāciju par finansiālo, politisko un tehnisko palīdzību, ko Krievija sniedz politiskajām partijām un citām organizācijām Eiropas Savienībā, lai izvērtētu tās iesaistīšanos ES un tās Austrumu kaimiņvalstu politiskajā dzīvē un sabiedrības viedokļa veidošanā un tās ietekmi uz šiem procesiem, un veikt atbilstīgus pasākumus; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti prasa izveidot lielākas spējas analizēt un uzraudzīt Krievijas propagandu, jo īpaši krievu valodā, lai varētu atklāt un ātri un pienācīgi reaģēt uz apzināti sagrozītu informāciju, kas tiek izplatīta dažādās ES valodās; aicina Komisiju nekavējoties atvēlēt pienācīgu finansējumu konkrētiem projektiem, lai pretdarbotos Krievijas propagandai un dezinformācijai ES un ārpus tās un sniegtu objektīvu informāciju sabiedrībai Austrumu partnervalstīs, un izveidot piemērotus instrumentus stratēģiskiem sakariem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2015. gada 20. marta Eiropadomes secinājumus par rīcības plānu, lai reaģētu uz dezinformācijas kampaņām; aicina Komisiju un dalībvalstis arī izveidot saskaņotu mehānismu, ar kuru var apkopot, uzraudzīt un sniegt informāciju par finansiālo, politisko un tehnisko palīdzību, ko Krievija sniedz politiskajām partijām un citām organizācijām Eiropas Savienībā, lai izvērtētu tās iesaistīšanos ES un tās Austrumu kaimiņvalstu politiskajā dzīvē un sabiedrības viedokļa veidošanā un tās ietekmi uz šiem procesiem, un veikt atbilstīgus pasākumus;

| 14. | pauž dziļas bažas par Krievijas valsts kontrolēto mediju jaunāko tendenci pārrakstīt 20. gadsimta vēsturi un mainīt tādu notikumu kā Molotova–Rībentropa pakta un tā protokolu parakstīšana interpretāciju, kā arī selektīvā veidā izmantot ar vēsturi saistītu diskursu propagandas nolūkos; |
| --- | --- |

14.

pauž dziļas bažas par Krievijas valsts kontrolēto mediju jaunāko tendenci pārrakstīt 20. gadsimta vēsturi un mainīt tādu notikumu kā Molotova–Rībentropa pakta un tā protokolu parakstīšana interpretāciju, kā arī selektīvā veidā izmantot ar vēsturi saistītu diskursu propagandas nolūkos;

| 15. | pauž nopietnas bažas par Krievijas vadības iecietību pret aizvien intensīvāko Eiropas populistisko, fašistisko un galēji labējo partiju sakariem ar nacionālistu grupām Krievijā; atzīst, ka tas apdraud ES demokrātiskās vērtības un tiesiskumu; šajā sakarībā prasa ES iestādēm un dalībvalstīm veikt pasākumus, lai novērstu iespējamo “Nacionālistiskās internacionāles” izveidošanu; |
| --- | --- |

15.

pauž nopietnas bažas par Krievijas vadības iecietību pret aizvien intensīvāko Eiropas populistisko, fašistisko un galēji labējo partiju sakariem ar nacionālistu grupām Krievijā; atzīst, ka tas apdraud ES demokrātiskās vērtības un tiesiskumu; šajā sakarībā prasa ES iestādēm un dalībvalstīm veikt pasākumus, lai novērstu iespējamo “Nacionālistiskās internacionāles” izveidošanu;

| 16. | pauž dziļas bažas par atbalstu un finansējumu, ko Krievija sniedz radikālām un ekstrēmistiskām partijām ES dalībvalstīs; uzskata, ka labējo partiju sanāksme, kas nesen tika sarīkota Sanktpēterburgā, ir aizvainojums miljoniem upuru piemiņai Krievijā, kuri ziedoja dzīvību, lai glābtu pasauli no nacisma; |
| --- | --- |

16.

pauž dziļas bažas par atbalstu un finansējumu, ko Krievija sniedz radikālām un ekstrēmistiskām partijām ES dalībvalstīs; uzskata, ka labējo partiju sanāksme, kas nesen tika sarīkota Sanktpēterburgā, ir aizvainojums miljoniem upuru piemiņai Krievijā, kuri ziedoja dzīvību, lai glābtu pasauli no nacisma;

| 17. | aicina ES sniegt atbalstu projektiem, kuru mērķis ir veicināt un uzlabot augstus žurnālistu ētikas standartus, veicināt plašsaziņas līdzekļu brīvību un objektīvas un uzticamas informācijas izplatīšanu Krievijā, kā arī atmaskot Eiropas Savienībā un Austrumu partnerības valstīs izplatīto propagandu; aicina Komisiju piešķirt pienācīgu finansējumu iniciatīvām izveidot Krievijas valsts kontrolētajiem plašsaziņas līdzekļiem alternatīvus plašsaziņas līdzekļus krievu valodā, lai nodrošinātu krieviski runājošiem cilvēkiem uzticamus un neatkarīgus informācijas avotus; |
| --- | --- |

17.

aicina ES sniegt atbalstu projektiem, kuru mērķis ir veicināt un uzlabot augstus žurnālistu ētikas standartus, veicināt plašsaziņas līdzekļu brīvību un objektīvas un uzticamas informācijas izplatīšanu Krievijā, kā arī atmaskot Eiropas Savienībā un Austrumu partnerības valstīs izplatīto propagandu; aicina Komisiju piešķirt pienācīgu finansējumu iniciatīvām izveidot Krievijas valsts kontrolētajiem plašsaziņas līdzekļiem alternatīvus plašsaziņas līdzekļus krievu valodā, lai nodrošinātu krieviski runājošiem cilvēkiem uzticamus un neatkarīgus informācijas avotus;

| 18. | atkārtoti norāda, ka nelokāma tiesiskuma ievērošana ir galvenais ES princips, kas ir tās izveides pamatā, un prasa to stingri, ātri un bez nosacījumiem piemērot jebkura noteikumu pārkāpuma gadījumā; aicina Komisiju ar tādu pašu apņēmību piemērot brīvas un godīgas konkurences principu vienotajā tirgū, tostarp tiesvedībā pret uzņēmumu Gazprom; uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāliek lielāks uzsvars uz nepieciešamību piemērot konstruktīvu pieeju Krievijas līdzdalībai PTO un tās turpmāko saistību pilnīgai ievērošanai, tostarp pārtraucot nepamatotus tirdzniecības ierobežojumus un nodrošinot nediskriminējošu piekļuvi tās tirgum; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti norāda, ka nelokāma tiesiskuma ievērošana ir galvenais ES princips, kas ir tās izveides pamatā, un prasa to stingri, ātri un bez nosacījumiem piemērot jebkura noteikumu pārkāpuma gadījumā; aicina Komisiju ar tādu pašu apņēmību piemērot brīvas un godīgas konkurences principu vienotajā tirgū, tostarp tiesvedībā pret uzņēmumu Gazprom; uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāliek lielāks uzsvars uz nepieciešamību piemērot konstruktīvu pieeju Krievijas līdzdalībai PTO un tās turpmāko saistību pilnīgai ievērošanai, tostarp pārtraucot nepamatotus tirdzniecības ierobežojumus un nodrošinot nediskriminējošu piekļuvi tās tirgum;

| 19. | aicina Krieviju pilnībā sadarboties ar starptautisko sabiedrību reisa MH17 lidmašīnas notriekšanas izmeklēšanā un nosoda jebkuru mēģinājumu piešķirt amnestiju tiem, kuri ir atzīti par atbildīgajiem par šo nodarījumu, vai kavēt kriminālvajāšanu pret šīm personām; atkārtoti aicina Krieviju nekavējoties nodot Polijai Smoļenskā avarējušās Polijas valdības lidmašīnas atlūzas un visas “melnās kastes”; aicina visas ES iestādes atgādināt par šiem pieprasījumiem jebkuros divpusējos kontaktos ar Krievijas iestādēm; |
| --- | --- |

19.

aicina Krieviju pilnībā sadarboties ar starptautisko sabiedrību reisa MH17 lidmašīnas notriekšanas izmeklēšanā un nosoda jebkuru mēģinājumu piešķirt amnestiju tiem, kuri ir atzīti par atbildīgajiem par šo nodarījumu, vai kavēt kriminālvajāšanu pret šīm personām; atkārtoti aicina Krieviju nekavējoties nodot Polijai Smoļenskā avarējušās Polijas valdības lidmašīnas atlūzas un visas “melnās kastes”; aicina visas ES iestādes atgādināt par šiem pieprasījumiem jebkuros divpusējos kontaktos ar Krievijas iestādēm;

| 20. | aicina Krievijas Federācijas valdību atzīt to problēmu apjomu un nopietnību, kuras ir saistītas ar vardarbību pret LGBTI personām un šo personu aizskaršanu, un apņemties veikt pasākumus, lai pārtrauktu šo cilvēku aizskaršanu, kā arī atcelt 2013. gada 29. jūnija Likumu Nr. 135-FZ (“geju propagandas” likums), kas aizliedz izplatīt informāciju par LGBTI personu attiecībām; aicina EĀDD, Komisiju un ES dalībvalstis apspriest jautājumu par homofobiju un vardarbību pret LGBTI personām un aktīvistiem sanāksmēs ar attiecīgajām Krievijas amatpersonām, tostarp augstākajā līmenī; aicina EĀDD, Komisiju un ES dalībvalstis saskaņā ar 2013. gada jūnijā izstrādātajām pamatnostādnēm veicināt un aizsargāt visu LGBTI personu cilvēktiesību ievērošanu, sekmēt visu veidu vardarbības pret LGBTI personām novēršanu, cenšoties sniegt atbalstu un tiesisku aizsardzību šādas vardarbības upuriem, atbalstot pilsoniskās sabiedrības un valdības iniciatīvas par vardarbības gadījumu uzraudzību un izglītojot tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekus; |
| --- | --- |

20.

aicina Krievijas Federācijas valdību atzīt to problēmu apjomu un nopietnību, kuras ir saistītas ar vardarbību pret LGBTI personām un šo personu aizskaršanu, un apņemties veikt pasākumus, lai pārtrauktu šo cilvēku aizskaršanu, kā arī atcelt 2013. gada 29. jūnija Likumu Nr. 135-FZ (“geju propagandas” likums), kas aizliedz izplatīt informāciju par LGBTI personu attiecībām; aicina EĀDD, Komisiju un ES dalībvalstis apspriest jautājumu par homofobiju un vardarbību pret LGBTI personām un aktīvistiem sanāksmēs ar attiecīgajām Krievijas amatpersonām, tostarp augstākajā līmenī; aicina EĀDD, Komisiju un ES dalībvalstis saskaņā ar 2013. gada jūnijā izstrādātajām pamatnostādnēm veicināt un aizsargāt visu LGBTI personu cilvēktiesību ievērošanu, sekmēt visu veidu vardarbības pret LGBTI personām novēršanu, cenšoties sniegt atbalstu un tiesisku aizsardzību šādas vardarbības upuriem, atbalstot pilsoniskās sabiedrības un valdības iniciatīvas par vardarbības gadījumu uzraudzību un izglītojot tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekus;

| 21. | ņemot vērā to, ka sabiedrību bagātina patiesa un neatkarīga pilsoniskā sabiedrība, pauž dziļas bažas par stāvokļa pasliktināšanos cilvēktiesību jomā, tostarp attiecībā uz tiesībām uz vārda brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību un LGBTI personu tiesībām, kā arī tiesiskuma jomā Krievijā un Krimā pēc tās nelikumīgās aneksijas; stingri nosoda valdības nepārtrauktās represīvās darbības pret opozīciju, vēršoties pret neatkarīgām NVO ar tā saukto “ārvalstu aģentu likumu”, kā arī pastāvīgās un daudzveidīgās represijas pret aktīvistiem, politiskajiem oponentiem un režīma kritiķiem; īpaši vērš uzmanību uz Annas Poļitkovskas, Natālijas Estemirovas, Borisa Ņemcova, Sergeja Magņitska, Aleksandra Ļitviņenko un citu opozicionāru noslepkavošanu; prasa pienācīgi un neatkarīgi izmeklēt politisko aktīvistu, žurnālistu un ziņotāju slepkavības un vainīgos saukt pie atbildības kā apliecinājumu nesamierināmai cīņai pret nesodāmību, kā arī apsvērt iespēju īstenot ierobežojošus pasākumus, ja veiktā izmeklēšana neatbilst starptautiskajiem standartiem; atkārtoti atgādina Padomei par tās apņemšanos aizstāvēt minētos principus un pēc priekšlikuma, kas PV/AP būtu nekavējoties jāiesniedz, aicina noteikt ierobežojošus pasākumus amatpersonām, kuras bija iesaistītas rūpīgi dokumentētajā S. Magņitska lietā; uzsver, ka Krievijas pienākumu ievērot cilvēktiesības un tiesiskuma standartus tieši paredz tās līdzdalība ANO, Eiropas Padomē un EDSO; |
| --- | --- |

21.

ņemot vērā to, ka sabiedrību bagātina patiesa un neatkarīga pilsoniskā sabiedrība, pauž dziļas bažas par stāvokļa pasliktināšanos cilvēktiesību jomā, tostarp attiecībā uz tiesībām uz vārda brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību un LGBTI personu tiesībām, kā arī tiesiskuma jomā Krievijā un Krimā pēc tās nelikumīgās aneksijas; stingri nosoda valdības nepārtrauktās represīvās darbības pret opozīciju, vēršoties pret neatkarīgām NVO ar tā saukto “ārvalstu aģentu likumu”, kā arī pastāvīgās un daudzveidīgās represijas pret aktīvistiem, politiskajiem oponentiem un režīma kritiķiem; īpaši vērš uzmanību uz Annas Poļitkovskas, Natālijas Estemirovas, Borisa Ņemcova, Sergeja Magņitska, Aleksandra Ļitviņenko un citu opozicionāru noslepkavošanu; prasa pienācīgi un neatkarīgi izmeklēt politisko aktīvistu, žurnālistu un ziņotāju slepkavības un vainīgos saukt pie atbildības kā apliecinājumu nesamierināmai cīņai pret nesodāmību, kā arī apsvērt iespēju īstenot ierobežojošus pasākumus, ja veiktā izmeklēšana neatbilst starptautiskajiem standartiem; atkārtoti atgādina Padomei par tās apņemšanos aizstāvēt minētos principus un pēc priekšlikuma, kas PV/AP būtu nekavējoties jāiesniedz, aicina noteikt ierobežojošus pasākumus amatpersonām, kuras bija iesaistītas rūpīgi dokumentētajā S. Magņitska lietā; uzsver, ka Krievijas pienākumu ievērot cilvēktiesības un tiesiskuma standartus tieši paredz tās līdzdalība ANO, Eiropas Padomē un EDSO;

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk sniegt politisku un finansiālu atbalstu neatkarīgiem pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, blogu autoriem, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, sabiedrībā pazīstamiem cilvēkiem un NVO, lai atbalstītu demokrātijas vērtības, pamatbrīvības un cilvēktiesības Krievijā un okupētajā Krimā; aicina Komisiju paredzēt sniegt vērienīgāku finansiālu atbalstu Krievijas pilsoniskajai sabiedrībai ar pašreizējiem ārējiem finanšu instrumentiem; mudina ES sadarboties ar Krievijas amatpersonām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras ir gatavas veidot partnerībā un sadarbībā balstītu skatījumu uz politiskajām un diplomātiskajām attiecībām ar ES; uzsver nepieciešamību pēc iespējas vairāk veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus un, neskatoties uz pašreizējo attiecību stāvokli, saglabāt spēcīgu dialogu un sadarbību starp ES un Krievijas studentiem un pētniekiem, starp abu pušu pilsoniskajām sabiedrībām un starp vietējām pašvaldībām, lai mazinātu spriedzi un uzlabotu savstarpējo sapratni; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk sniegt politisku un finansiālu atbalstu neatkarīgiem pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, blogu autoriem, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, sabiedrībā pazīstamiem cilvēkiem un NVO, lai atbalstītu demokrātijas vērtības, pamatbrīvības un cilvēktiesības Krievijā un okupētajā Krimā; aicina Komisiju paredzēt sniegt vērienīgāku finansiālu atbalstu Krievijas pilsoniskajai sabiedrībai ar pašreizējiem ārējiem finanšu instrumentiem; mudina ES sadarboties ar Krievijas amatpersonām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras ir gatavas veidot partnerībā un sadarbībā balstītu skatījumu uz politiskajām un diplomātiskajām attiecībām ar ES; uzsver nepieciešamību pēc iespējas vairāk veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus un, neskatoties uz pašreizējo attiecību stāvokli, saglabāt spēcīgu dialogu un sadarbību starp ES un Krievijas studentiem un pētniekiem, starp abu pušu pilsoniskajām sabiedrībām un starp vietējām pašvaldībām, lai mazinātu spriedzi un uzlabotu savstarpējo sapratni;

| 23. | mudina Komisiju ierosināt tiesību aktus, kas nodrošina pilnīgu pārredzamību pār politisko finansējumu un ES politisko partiju finansēšanu atbilstīgi Eiropas Padomes ieteikumam, jo īpaši, attiecībā uz politiski vai ekonomiski ieinteresētām personām ārpus ES; |
| --- | --- |

23.

mudina Komisiju ierosināt tiesību aktus, kas nodrošina pilnīgu pārredzamību pār politisko finansējumu un ES politisko partiju finansēšanu atbilstīgi Eiropas Padomes ieteikumam, jo īpaši, attiecībā uz politiski vai ekonomiski ieinteresētām personām ārpus ES;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, kā arī Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, kā arī Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0505.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0383.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0101.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0025.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0074.

(6)  “Protokols par trīspusējās kontaktgrupas apspriežu rezultātiem” (parakstīts 2014. gada 5. septembrī) un “Pasākumu kopums Minskas vienošanos īstenošanai” (pieņemts 2015. gada 12. februārī),

(7)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/68/262 par Ukrainas teritoriālo integritāti.

(8)  ANO Drošības padomes Rezolūcija S/RES/2202(2015).

(9)  Kopēji pasākumi ceļā uz bezvīzu režīmu īstermiņa ceļošanai Krievijas un ES pilsoņiem

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/42

---

P8_TA(2015)0226

OLAF Uzraudzības komitejas 2014. gada pārskats

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par OLAF Uzraudzības komitejas 2014. gada pārskatu (2015/2699(RSP))

(2016/C 407/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 29. aprīļa lēmumu par Eiropas Savienības 2013. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 29. aprīļa lēmumu par Eiropas Savienības 2013. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras (2),

| — | ņemot vērā 2014. gada 3. aprīļa lēmumu par Eiropas Savienības 2012. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras (3) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 3. aprīļa lēmumu par Eiropas Savienības 2012. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras (3)

| — | ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par 2011. gada ziņojumu “ES finansiālo interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par 2011. gada ziņojumu “ES finansiālo interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu” (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu “ES finansiālo interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu “ES finansiālo interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu” (5),

| — | ņemot vērā OLAF Uzraudzības komitejas (turpmāk UK) 2014. gada darbības pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF Uzraudzības komitejas (turpmāk UK) 2014. gada darbības pārskatu,

| — | ņemot vērā UK atzinumu Nr. 4/2014 ar nosaukumu “Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai veikto izmeklēšanas procedūru ilguma kontrole”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK atzinumu Nr. 4/2014 ar nosaukumu “Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai veikto izmeklēšanas procedūru ilguma kontrole”,

| — | ņemot vērā OLAF atbildi uz UK atzinumu Nr. 4/2014, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF atbildi uz UK atzinumu Nr. 4/2014,

| — | ņemot vērā UK atzinumu Nr. 5/2014 ar nosaukumu “OLAF ārējie pārskati par izmeklēšanas procedūru ilgumu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK atzinumu Nr. 5/2014 ar nosaukumu “OLAF ārējie pārskati par izmeklēšanas procedūru ilgumu”,

| — | ņemot vērā OLAF atbildi uz UK atzinumu Nr. 5/2014, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF atbildi uz UK atzinumu Nr. 5/2014,

| — | ņemot vērā UK ziņojumu Nr. 1/2014 ar nosaukumu “OLAF neatkarības sargāšana izmeklēšanas jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK ziņojumu Nr. 1/2014 ar nosaukumu “OLAF neatkarības sargāšana izmeklēšanas jomā”,

| — | ņemot vērā UK ziņojumu Nr. 2/2014 ar nosaukumu “Kā OLAF īsteno Uzraudzības komitejas ieteikumus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK ziņojumu Nr. 2/2014 ar nosaukumu “Kā OLAF īsteno Uzraudzības komitejas ieteikumus”,

| — | ņemot vērā UK ziņojumu Nr. 3/2014 ar nosaukumu “Lietu ierosināšana OLAF 2012. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK ziņojumu Nr. 3/2014 ar nosaukumu “Lietu ierosināšana OLAF 2012. gadā”,

| — | ņemot vērā OLAF atbildi uz UK ziņojumu Nr. 3/2014, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF atbildi uz UK ziņojumu Nr. 3/2014,

| — | ņemot vērā UK paziņojumu par Uzraudzības komitejas analīzi attiecībā uz OLAF izmeklēšanas politikas prioritāšu projektu 2015. gadam , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK paziņojumu par Uzraudzības komitejas analīzi attiecībā uz OLAF izmeklēšanas politikas prioritāšu projektu 2015. gadam ,

| — | ņemot vērā UK 2013. gada darbības pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK 2013. gada darbības pārskatu,

| — | ņemot vērā UK atzinumu Nr. 2/2013 ar nosaukumu “OLAF iekšējas procedūras izveidošana sūdzību izskatīšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK atzinumu Nr. 2/2013 ar nosaukumu “OLAF iekšējas procedūras izveidošana sūdzību izskatīšanai”,

| — | ņemot vērā UK atzinumu Nr. 1/2014 ar nosaukumu “OLAF izmeklēšanas politikas prioritātes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK atzinumu Nr. 1/2014 ar nosaukumu “OLAF izmeklēšanas politikas prioritātes”,

| — | ņemot vērā UK atzinumu Nr. 2/2014 ar nosaukumu “Lietu atlase OLAF”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK atzinumu Nr. 2/2014 ar nosaukumu “Lietu atlase OLAF”,

| — | ņemot vērā UK konstatējumus par izmeklēšanas procedūrām OLAF, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK konstatējumus par izmeklēšanas procedūrām OLAF,

| — | ņemot vērā UK 2012. gada ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK 2012. gada ieteikumus,

| — | ņemot vērā UK dokumentu ar nosaukumu “Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai Uzraudzības komitejas uzdevums, kompetences un mērķi — vidusposma stratēģija (20142015)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK dokumentu ar nosaukumu “Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai Uzraudzības komitejas uzdevums, kompetences un mērķi — vidusposma stratēģija (20142015)”,

| — | ņemot vērā UK savstarpējo darba kārtību ar OLAF, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UK savstarpējo darba kārtību ar OLAF,

| — | ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par OLAF Uzraudzības komitejas 2014. gada ziņojumu (O-000060/2015 – B8-0553/2015, O-000061/2015 – B8-0554/2015 un O-000066/2015 – B8-0555/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par OLAF Uzraudzības komitejas 2014. gada ziņojumu (O-000060/2015 – B8-0553/2015, O-000061/2015 – B8-0554/2015 un O-000066/2015 – B8-0555/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā OLAF Uzraudzības komiteja (UK) savā 2014. gada darbības pārskatā norādīja, ka līdz ar OLAF reorganizāciju (2012. gada 1. februāris) tika ierosinātas 423 lietas vienā dienā, pieņemot vienu OLAF ģenerāldirektora (OLAF ĢD) lēmumu; tā kā, pamatojoties uz šo analīzi, UK secināja, ka i) OLAF nav veikusi nekādu atbilstošu ienākošās informācijas novērtējumu nevienā no lietām, ko analizējusi UK, ii) lielākajā daļā lietu nebija nekādu pazīmju, kas liecinātu par jebkādām novērtēšanas darbībām, un iii) OLAF ĢD visas attiecīgās lietas ierosināja, iepriekš nepārbaudot, vai pastāv pietiekami nopietnas aizdomas, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, un tas ir pretrunā tajā laikā spēkā esošo tiesību aktu prasībai, lai uzsāktu OLAF izmeklēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā OLAF Uzraudzības komiteja (UK) savā 2014. gada darbības pārskatā norādīja, ka līdz ar OLAF reorganizāciju (2012. gada 1. februāris) tika ierosinātas 423 lietas vienā dienā, pieņemot vienu OLAF ģenerāldirektora (OLAF ĢD) lēmumu; tā kā, pamatojoties uz šo analīzi, UK secināja, ka i) OLAF nav veikusi nekādu atbilstošu ienākošās informācijas novērtējumu nevienā no lietām, ko analizējusi UK, ii) lielākajā daļā lietu nebija nekādu pazīmju, kas liecinātu par jebkādām novērtēšanas darbībām, un iii) OLAF ĢD visas attiecīgās lietas ierosināja, iepriekš nepārbaudot, vai pastāv pietiekami nopietnas aizdomas, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, un tas ir pretrunā tajā laikā spēkā esošo tiesību aktu prasībai, lai uzsāktu OLAF izmeklēšanu;

| B. | tā kā UK savos paziņojumos ES iestādēm ir norādījusi, ka, neraugoties uz skaidri formulētu pienākumu, kas noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 17. panta 5. punktā, OLAF ĢD 2014. gadā nav ziņojis UK par tiem ieteikumiem OLAF, kas nav īstenoti; |
| --- | --- |

B.

tā kā UK savos paziņojumos ES iestādēm ir norādījusi, ka, neraugoties uz skaidri formulētu pienākumu, kas noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 17. panta 5. punktā, OLAF ĢD 2014. gadā nav ziņojis UK par tiem ieteikumiem OLAF, kas nav īstenoti;

| C. | tā kā savas pilnvarojuma pirmajā pusē UK OLAF ir sniegusi 50 ieteikumus, no kuriem tikai astoņi ir īstenoti pilnībā, seši ir īstenoti daļēji, viens ir īstenošanas procesā un 20 netika īstenoti, un tā kā 15 gadījumos UK nevarēja pārbaudīt īstenošanu būtiskas informācijas trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā savas pilnvarojuma pirmajā pusē UK OLAF ir sniegusi 50 ieteikumus, no kuriem tikai astoņi ir īstenoti pilnībā, seši ir īstenoti daļēji, viens ir īstenošanas procesā un 20 netika īstenoti, un tā kā 15 gadījumos UK nevarēja pārbaudīt īstenošanu būtiskas informācijas trūkuma dēļ;

| D. | tā kā UK savā paziņojumā par OLAF izmeklēšanas politikas prioritāšu (IPP) projektu 2015. gadam norādīja, ka OLAF nav ņēmusi vērā trīs ieteikumus, kas norādīti UK atzinumā Nr. 1/2014: i) OLAF ĢD nebija izdevis pamatnostādnes par to atlases principu piemērošanu, kas izriet no Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (resursu efektīva izmantošana, proporcionalitāte, subsidiaritāte un pievienotā vērtība), un finanšu rādītāju pārskatīšanas vietā, lai tos pielāgotu reālajām izdevumu programmām, ĢD tos pilnībā atcēlis; ii) izmeklēšanas politikas prioritāšu projektā 2015. gadam šķietami ņemti vērā vairāki no ieinteresētajām pusēm saņemti dokumenti, bet tajā nav atspoguļots acīmredzami notikušais dialogs ar ieinteresētajām pusēm par finanšu rādītājiem un iespējami turpmāki pasākumi lietās, kurās radušās būtiskas aizdomas par krāpšanu, bet kuras tika izbeigtas, pamatojoties uz IPP vai atlases principiem; iii) OLAF ĢD nebija nosūtījis UK novērtējumu par iepriekšējo izmeklēšanas politikas prioritāšu piemērošanu vai kopsavilkumu par ieinteresēto pušu sniegtajām atsauksmēm, neskatoties uz iepriekšēju apņemšanos to darīt; |
| --- | --- |

D.

tā kā UK savā paziņojumā par OLAF izmeklēšanas politikas prioritāšu (IPP) projektu 2015. gadam norādīja, ka OLAF nav ņēmusi vērā trīs ieteikumus, kas norādīti UK atzinumā Nr. 1/2014: i) OLAF ĢD nebija izdevis pamatnostādnes par to atlases principu piemērošanu, kas izriet no Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (resursu efektīva izmantošana, proporcionalitāte, subsidiaritāte un pievienotā vērtība), un finanšu rādītāju pārskatīšanas vietā, lai tos pielāgotu reālajām izdevumu programmām, ĢD tos pilnībā atcēlis; ii) izmeklēšanas politikas prioritāšu projektā 2015. gadam šķietami ņemti vērā vairāki no ieinteresētajām pusēm saņemti dokumenti, bet tajā nav atspoguļots acīmredzami notikušais dialogs ar ieinteresētajām pusēm par finanšu rādītājiem un iespējami turpmāki pasākumi lietās, kurās radušās būtiskas aizdomas par krāpšanu, bet kuras tika izbeigtas, pamatojoties uz IPP vai atlases principiem; iii) OLAF ĢD nebija nosūtījis UK novērtējumu par iepriekšējo izmeklēšanas politikas prioritāšu piemērošanu vai kopsavilkumu par ieinteresēto pušu sniegtajām atsauksmēm, neskatoties uz iepriekšēju apņemšanos to darīt;

| E. | tā kā UK pastāvīgi ir norādījusi, ka tā nespēj uzraudzīt OLAF neatkarību, tā izmeklēšanas darbības, procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas procedūru ilgumu, jo tai nav piekļuves nepieciešamajai informācijai; |
| --- | --- |

E.

tā kā UK pastāvīgi ir norādījusi, ka tā nespēj uzraudzīt OLAF neatkarību, tā izmeklēšanas darbības, procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas procedūru ilgumu, jo tai nav piekļuves nepieciešamajai informācijai;

| F. | tā kā UK ir norādījusi, ka galvenā problēma attiecībā uz tās uzraudzības lomas efektivitāti nav vienkārši darba kārtības īstenošana, bet būtiskas atšķirības UK un OLAF ĢD viedokļos par UK lomas izpratni; |
| --- | --- |

F.

tā kā UK ir norādījusi, ka galvenā problēma attiecībā uz tās uzraudzības lomas efektivitāti nav vienkārši darba kārtības īstenošana, bet būtiskas atšķirības UK un OLAF ĢD viedokļos par UK lomas izpratni;

| G. | tā kā Parlaments iepriekš minētajās rezolūcijās par 2011. un 2013. gada ziņojumiem ar nosaukumu “ES finansiālo interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu” aicināja uzlabot UK spēju pildīt savus uzdevumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments iepriekš minētajās rezolūcijās par 2011. un 2013. gada ziņojumiem ar nosaukumu “ES finansiālo interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu” aicināja uzlabot UK spēju pildīt savus uzdevumus;

| H. | tā kā UK vairākkārt ir aicinājusi ES iestādes pastiprināt savu kompetenci, jo īpaši nodrošinot neierobežotu piekļuvi OLAF lietu materiāliem, vai veicot citus pasākumus, lai garantētu OLAF pārskatatbildību; |
| --- | --- |

H.

tā kā UK vairākkārt ir aicinājusi ES iestādes pastiprināt savu kompetenci, jo īpaši nodrošinot neierobežotu piekļuvi OLAF lietu materiāliem, vai veicot citus pasākumus, lai garantētu OLAF pārskatatbildību;

| I. | tā kā 2014. gada martā OLAF ĢD apņēmās reizi gadā informēt UK par saņemto sūdzību skaitu un to savlaicīgu apstrādi un klasificēt, vai tās ir pamatotas; tā kā UK tomēr norāda, ka tā nav saņēmusi nekādu šāda veida informāciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2014. gada martā OLAF ĢD apņēmās reizi gadā informēt UK par saņemto sūdzību skaitu un to savlaicīgu apstrādi un klasificēt, vai tās ir pamatotas; tā kā UK tomēr norāda, ka tā nav saņēmusi nekādu šāda veida informāciju;

| J. | tā kā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 pastiprināta UK loma OLAF izmeklēšanas procedūru ilguma uzraudzīšanā; tā kā, neskatoties uz to, ka OLAF formāli pildījis pienākumu regulāri ziņot UK par izmeklēšanas procedūrām, kas ilgst vairāk nekā 12 mēnešus, UK savā atzinumā Nr. 4/2014 ar nosaukumu “OLAF veikto izmeklēšanas procedūru ilguma kontrole” secinājusi, ka tai sniegtā informācija nebija pietiekama, lai pienācīgi un efektīvi uzraudzītu OLAF izmeklēšanas procedūru ilgumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 pastiprināta UK loma OLAF izmeklēšanas procedūru ilguma uzraudzīšanā; tā kā, neskatoties uz to, ka OLAF formāli pildījis pienākumu regulāri ziņot UK par izmeklēšanas procedūrām, kas ilgst vairāk nekā 12 mēnešus, UK savā atzinumā Nr. 4/2014 ar nosaukumu “OLAF veikto izmeklēšanas procedūru ilguma kontrole” secinājusi, ka tai sniegtā informācija nebija pietiekama, lai pienācīgi un efektīvi uzraudzītu OLAF izmeklēšanas procedūru ilgumu;

| K. | tā kā savā atzinumā Nr. 5/2014 “OLAF ārējie pārskati par izmeklēšanas procedūru ilgumu”, UK secināja, ka pārskatos par OLAF veikto izmeklēšanas procedūru ilgumu nav sniegts visaptverošs viedoklis par tā veikumu izmeklēšanas jomā; tā kā, lai gan OLAF savā gada pārskatā norādīja uz “visu izmeklēšanas procedūru pabeigšanu īsākā laikā”, UK ir secinājusi, ka OLAF veikto izmeklēšanu rezultāti izrietēja no jaunās aprēķināšanas metodes ieviešanas; |
| --- | --- |

K.

tā kā savā atzinumā Nr. 5/2014 “OLAF ārējie pārskati par izmeklēšanas procedūru ilgumu”, UK secināja, ka pārskatos par OLAF veikto izmeklēšanas procedūru ilgumu nav sniegts visaptverošs viedoklis par tā veikumu izmeklēšanas jomā; tā kā, lai gan OLAF savā gada pārskatā norādīja uz “visu izmeklēšanas procedūru pabeigšanu īsākā laikā”, UK ir secinājusi, ka OLAF veikto izmeklēšanu rezultāti izrietēja no jaunās aprēķināšanas metodes ieviešanas;

| L. | tā kā ziņojumā Nr. 1/2014 ar nosaukumu “OLAF neatkarības sargāšana izmeklēšanas jomā” UK aicināja precizēt OLAF lomu, īstenojot Komisijas krāpšanas apkarošanas politiku cigarešu nozarē; |
| --- | --- |

L.

tā kā ziņojumā Nr. 1/2014 ar nosaukumu “OLAF neatkarības sargāšana izmeklēšanas jomā” UK aicināja precizēt OLAF lomu, īstenojot Komisijas krāpšanas apkarošanas politiku cigarešu nozarē;

| M. | tā kā divus gadus pēc kārtas, UK savā gada darbības pārskatā ir paudusi bažas par pārredzamības trūkumu attiecībā uz OLAF piedalīšanos Komisijas “koordinācijas mehānisma” sanāksmēs un par raksturīgiem riskiem attiecībā uz OLAF neatkarību izmeklēšanas procedūrās; |
| --- | --- |

M.

tā kā divus gadus pēc kārtas, UK savā gada darbības pārskatā ir paudusi bažas par pārredzamības trūkumu attiecībā uz OLAF piedalīšanos Komisijas “koordinācijas mehānisma” sanāksmēs un par raksturīgiem riskiem attiecībā uz OLAF neatkarību izmeklēšanas procedūrās;

| N. | tā kā UK ir vērsusi ES iestāžu uzmanību uz nepieciešamību īstenot Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 prasības attiecībā uz UK sekretariāta neatkarīgu darbību; |
| --- | --- |

N.

tā kā UK ir vērsusi ES iestāžu uzmanību uz nepieciešamību īstenot Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 prasības attiecībā uz UK sekretariāta neatkarīgu darbību;

| O. | tā kā UK ir identificējusi četrus pamatnosacījumus, lai nodrošinātu sekretariāta neatkarīgu darbību: i) sekretariāta vadītāja pieņemšana darbā, novērtēšana un paaugstināšana, pamatojoties uz UK lēmumiem; ii) sekretariāta vadītāja pārklasificēšana par augstākā līmeņa vadītāju; iii) sekretariāta darbinieku pieņemšanu darbā, novērtēšanu un paaugstināšanu veic sekretariāta vadītājs; iv) sekretariāta budžeta īstenošanas pilnvaru nodošana tā vadītājam; |
| --- | --- |

O.

tā kā UK ir identificējusi četrus pamatnosacījumus, lai nodrošinātu sekretariāta neatkarīgu darbību: i) sekretariāta vadītāja pieņemšana darbā, novērtēšana un paaugstināšana, pamatojoties uz UK lēmumiem; ii) sekretariāta vadītāja pārklasificēšana par augstākā līmeņa vadītāju; iii) sekretariāta darbinieku pieņemšanu darbā, novērtēšanu un paaugstināšanu veic sekretariāta vadītājs; iv) sekretariāta budžeta īstenošanas pilnvaru nodošana tā vadītājam;

| P. | tā kā Parlaments ir izvērtējis OLAF atbildes uz UK ziņojumiem un atzinumiem, kas tika nosūtīti Parlamentam, |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlaments ir izvērtējis OLAF atbildes uz UK ziņojumiem un atzinumiem, kas tika nosūtīti Parlamentam,

| 1. | īpaši uzsver OLAF kompetenci nodrošināt atbilstību tiesību aktu prasībām par izmeklēšanas uzsākšanu; atgādina, ka attiecībā uz 423 vienā un tajā pašā dienā ierosinātajām lietām tikai 8,4 % no tām, kas tika pabeigtas, tika sagatavoti ieteikumi; aicina UK regulāri sniegt atsauksmes par atbilstību tiesību aktu prasībām; |
| --- | --- |

1.

īpaši uzsver OLAF kompetenci nodrošināt atbilstību tiesību aktu prasībām par izmeklēšanas uzsākšanu; atgādina, ka attiecībā uz 423 vienā un tajā pašā dienā ierosinātajām lietām tikai 8,4 % no tām, kas tika pabeigtas, tika sagatavoti ieteikumi; aicina UK regulāri sniegt atsauksmes par atbilstību tiesību aktu prasībām;

| 2. | atsaucas uz iepriekš minēto 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildes 2013. finanšu gadā apstiprināšanu, un mudina OLAF bez liekas kavēšanās sniegt pamatojumu gadījumos, kad tā nav īstenojusi UK ieteikumus; |
| --- | --- |

2.

atsaucas uz iepriekš minēto 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildes 2013. finanšu gadā apstiprināšanu, un mudina OLAF bez liekas kavēšanās sniegt pamatojumu gadījumos, kad tā nav īstenojusi UK ieteikumus;

| 3. | pauž nožēlu par to, ka UK atzina par neiespējamu secināt, vai izmeklēšanas politikas prioritātes ir noteiktas pareizi un vai to piemērošana pozitīvi vai negatīvi ietekmēja cīņu pret krāpšanu un korupciju; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par to, ka UK atzina par neiespējamu secināt, vai izmeklēšanas politikas prioritātes ir noteiktas pareizi un vai to piemērošana pozitīvi vai negatīvi ietekmēja cīņu pret krāpšanu un korupciju;

| 4. | pauž nožēlu par to, ka UK nespēj pilnībā īstenot savas pilnvaras; atsaucas uz iepriekš minētajām rezolūcijām par 2011. un 2013. gada ziņojumiem “ES finansiālo interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu” un aicina Komisiju veikt pasākumus, lai uzlabotu UK spēju uzraudzīt OLAF neatkarību, izmeklēšanas darbību, procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas procedūru ilgumu, tomēr nepakļaujot riskam OLAF neatkarību; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par to, ka UK nespēj pilnībā īstenot savas pilnvaras; atsaucas uz iepriekš minētajām rezolūcijām par 2011. un 2013. gada ziņojumiem “ES finansiālo interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu” un aicina Komisiju veikt pasākumus, lai uzlabotu UK spēju uzraudzīt OLAF neatkarību, izmeklēšanas darbību, procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas procedūru ilgumu, tomēr nepakļaujot riskam OLAF neatkarību;

| 5. | mudina Komisiju veicināt sarunas starp OLAF un UK, līdz 2015. gada 31. decembrim izstrādājot rīcības plānu, lai grozītu darba kārtību, radot darba vidi, kurā UK varētu pildīt savas pilnvaras; uzskata, ka grozītajā darba kārtībā būtu jāprecizē UK loma attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm; norāda, ka uzraudzības iestādes sekretariāts ir pakļauts uzraudzības struktūras (administratīvai) kontrolei; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju veicināt sarunas starp OLAF un UK, līdz 2015. gada 31. decembrim izstrādājot rīcības plānu, lai grozītu darba kārtību, radot darba vidi, kurā UK varētu pildīt savas pilnvaras; uzskata, ka grozītajā darba kārtībā būtu jāprecizē UK loma attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm; norāda, ka uzraudzības iestādes sekretariāts ir pakļauts uzraudzības struktūras (administratīvai) kontrolei;

| 6. | aicina OLAF ĢD pildīt apņemšanos reizi gadā informēt UK par saņemto sūdzību skaitu un savlaicīgu to apstrādi un klasificēt, vai tās ir pamatotas; |
| --- | --- |

6.

aicina OLAF ĢD pildīt apņemšanos reizi gadā informēt UK par saņemto sūdzību skaitu un savlaicīgu to apstrādi un klasificēt, vai tās ir pamatotas;

| 7. | mudina OLAF pildīt tiesību aktu prasības, lai ļautu UK pildīt vienu no tās galvenajiem uzdevumiem, kas attiecas uz OLAF izmeklēšanas procedūru ilguma uzraudzīšanu; |
| --- | --- |

7.

mudina OLAF pildīt tiesību aktu prasības, lai ļautu UK pildīt vienu no tās galvenajiem uzdevumiem, kas attiecas uz OLAF izmeklēšanas procedūru ilguma uzraudzīšanu;

| 8. | tomēr atzinīgi vērtē to, ka OLAF un UK ir sākušas strādāt kopā, lai uzlabotu OLAF informācijas sniegšanu UK un pilnveidot ziņojumu saturu par izmeklēšanas procedūrām, kas ilgst vairāk nekā 12 mēnešus; |
| --- | --- |

8.

tomēr atzinīgi vērtē to, ka OLAF un UK ir sākušas strādāt kopā, lai uzlabotu OLAF informācijas sniegšanu UK un pilnveidot ziņojumu saturu par izmeklēšanas procedūrām, kas ilgst vairāk nekā 12 mēnešus;

| 9. | norāda, ka 2014. gada beigās no 134 izmeklētājiem 13 (10 %) tika iecelti tabakas izstrādājumu un viltojumu nodaļā, bet 44 izmeklētāji (33 %) — nodaļās, kas nodarbojas ar lauksaimniecības fondiem un struktūrfondiem, kas kopumā attiecas uz 86 % no apdraudētajām finansiālajām interesēm (EUR 1,9 miljardi); tādēļ ierosina OLAF no jauna apsvērt savu resursu sadalījumu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka 2014. gada beigās no 134 izmeklētājiem 13 (10 %) tika iecelti tabakas izstrādājumu un viltojumu nodaļā, bet 44 izmeklētāji (33 %) — nodaļās, kas nodarbojas ar lauksaimniecības fondiem un struktūrfondiem, kas kopumā attiecas uz 86 % no apdraudētajām finansiālajām interesēm (EUR 1,9 miljardi); tādēļ ierosina OLAF no jauna apsvērt savu resursu sadalījumu;

| 10. | pauž bažas par OLAF dalības pārredzamību Komisijas “koordinācijas mehānisma” sanāksmēs; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par OLAF dalības pārredzamību Komisijas “koordinācijas mehānisma” sanāksmēs;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un OLAF Uzraudzības komitejai. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un OLAF Uzraudzības komitejai.

---

(1)  OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0118.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0287.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0318.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0062.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/46

---

P8_TA(2015)0227

Stāvoklis Ungārijā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par stāvokli Ungārijā (2015/2700(RSP))

(2016/C 407/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) preambulu, jo īpaši tās otro un ceturto līdz septīto apsvērumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) preambulu, jo īpaši tās otro un ceturto līdz septīto apsvērumu,

| — | ņemot vērā īpaši LES 2. pantu, 3. panta 3. punkta otro daļu, 6. un 7. pantu, kā arī LES un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) pantus, kas attiecas uz pamattiesību ievērošanu, veicināšanu un aizsardzību ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpaši LES 2. pantu, 3. panta 3. punkta otro daļu, 6. un 7. pantu, kā arī LES un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) pantus, kas attiecas uz pamattiesību ievērošanu, veicināšanu un aizsardzību ES,

| — | ņemot vērā 2000. gada 7. decembra Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ko izsludināja 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā un kas stājās spēkā kopā ar Lisabonas līgumu 2009. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 7. decembra Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ko izsludināja 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā un kas stājās spēkā kopā ar Lisabonas līgumu 2009. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 1., 2. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 1., 2. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokolu Nr. 13 par nāvessoda pilnīgu atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokolu Nr. 13 par nāvessoda pilnīgu atcelšanu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra un Venēcijas komisijas konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra un Venēcijas komisijas konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas un ziņojumus,

| — | ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par pamattiesību stāvokli Ungārijā — standarti un prakse (saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūciju) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par pamattiesību stāvokli Ungārijā — standarti un prakse (saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2012. gada 16. februāra rezolūciju) (1),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2012. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2012. gadā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2014. gada 16. decembra ziņojumu pēc vizītes Ungārijā 2014. gada 1.–4. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2014. gada 16. decembra ziņojumu pēc vizītes Ungārijā 2014. gada 1.–4. jūlijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu 2014. gada 16. decembra sanāksmes secinājumus par tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu 2014. gada 16. decembra sanāksmes secinājumus par tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2015. gada 22. janvārī rīkoto uzklausīšanu par stāvokli cilvēktiesību jomā Ungārijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2015. gada 22. janvārī rīkoto uzklausīšanu par stāvokli cilvēktiesību jomā Ungārijā,

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra plenārsēdes debatēs par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra plenārsēdes debatēs par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību sistēmu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2015. gada 7. maijā rīkoto viedokļu apmaiņu, ievērojot Priekšsēdētāju konferences 2015. gada 30. aprīļa lēmumu par to, kādas ir iespējamās sekas dalībvalsts lēmumam atjaunot nāvessodu, tostarp attiecībā uz tās kā Eiropas Savienības dalībvalsts tiesībām un statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2015. gada 7. maijā rīkoto viedokļu apmaiņu, ievērojot Priekšsēdētāju konferences 2015. gada 30. aprīļa lēmumu par to, kādas ir iespējamās sekas dalībvalsts lēmumam atjaunot nāvessodu, tostarp attiecībā uz tās kā Eiropas Savienības dalībvalsts tiesībām un statusu,

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija plenārsēdes debatēs par stāvokli Ungārijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija plenārsēdes debatēs par stāvokli Ungārijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un tā kā šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība (Līguma par Eiropas Savienību 2. pants); |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, un tā kā šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība (Līguma par Eiropas Savienību 2. pants);

| B. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta aizliedz jebkāda veida diskrimināciju, tostarp tādu iemeslu dēļ kā dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā un sociālā izcelsme, ģenētiskās īpašības, valoda, ticība vai pārliecība, politiskie vai jebkuri citi uzskati, piederība nacionālai minoritātei, īpašums, izcelsme, invaliditāte, vecums vai dzimumorientācija; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta aizliedz jebkāda veida diskrimināciju, tostarp tādu iemeslu dēļ kā dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā un sociālā izcelsme, ģenētiskās īpašības, valoda, ticība vai pārliecība, politiskie vai jebkuri citi uzskati, piederība nacionālai minoritātei, īpašums, izcelsme, invaliditāte, vecums vai dzimumorientācija;

| C. | tā kā nāvessoda atcelšana ir priekšnoteikums dalībai ES un tā stingri un principiāli iestājas pret nāvessodu, kura atcelšana ir viens no galvenajiem ES cilvēktiesību politikas mērķiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā nāvessoda atcelšana ir priekšnoteikums dalībai ES un tā stingri un principiāli iestājas pret nāvessodu, kura atcelšana ir viens no galvenajiem ES cilvēktiesību politikas mērķiem;

| D. | tā kā, pienācīgi ievērojot 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju un tai pievienoto 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļu statusu un saskaņā ar LES un LESD, ir garantētas patvēruma tiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pienācīgi ievērojot 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju un tai pievienoto 1967. gada 31. janvāra Protokolu par bēgļu statusu un saskaņā ar LES un LESD, ir garantētas patvēruma tiesības;

| E. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta un Eiropas Cilvēktiesību konvencija ir pilnībā iekļautas Ungārijas konstitūcijā; tā kā nesenie notikumi Ungārija tomēr ir radījuši bažas par situāciju šajā valstī; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta un Eiropas Cilvēktiesību konvencija ir pilnībā iekļautas Ungārijas konstitūcijā; tā kā nesenie notikumi Ungārija tomēr ir radījuši bažas par situāciju šajā valstī;

| F. | tā kā 2015. gada 28. aprīlī pēc nedaudz agrāk bijušajiem notikumiem Ungārijas ministru prezidents Viktor Orbán nāca klajā ar paziņojumu par nepieciešamību rīkot publisku diskusiju par nāvessodu; tā kā 2015. gada 30. aprīlī Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Martin Schulz sniedza paziņojumu presei, norādot, ka Viktor Orbán ir viņam apgalvojis, ka Ungārijas valdība nav paredzējusi veikt nekādus pasākumus, lai atjaunotu nāvessodu, un ievēros un pildīs visus Eiropas līgumus un tiesību aktus; tā kā Viktor Orbán2015. gada 1. maijā intervijā valsts radio atkārtoja līdzīgu paziņojumu agrāk teiktajam, piebilzdams, ka lēmumam par nāvessoda atjaunošanu vajadzētu būt vienīgi dalībvalstu kompetencē, tādējādi paužot ES Līgumiem neatbilstošus uzskatus; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada 28. aprīlī pēc nedaudz agrāk bijušajiem notikumiem Ungārijas ministru prezidents Viktor Orbán nāca klajā ar paziņojumu par nepieciešamību rīkot publisku diskusiju par nāvessodu; tā kā 2015. gada 30. aprīlī Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Martin Schulz sniedza paziņojumu presei, norādot, ka Viktor Orbán ir viņam apgalvojis, ka Ungārijas valdība nav paredzējusi veikt nekādus pasākumus, lai atjaunotu nāvessodu, un ievēros un pildīs visus Eiropas līgumus un tiesību aktus; tā kā Viktor Orbán2015. gada 1. maijā intervijā valsts radio atkārtoja līdzīgu paziņojumu agrāk teiktajam, piebilzdams, ka lēmumam par nāvessoda atjaunošanu vajadzētu būt vienīgi dalībvalstu kompetencē, tādējādi paužot ES Līgumiem neatbilstošus uzskatus;

| G. | tā kā 2015. gada maijā Ungārijas valdība uzsāka sabiedrisku apspriešanu par migrāciju un jau iepriekš tā bija rīkojusi vairākas līdzīgas apspriešanas par citiem jautājumiem; tā kā sabiedriskā apspriešana var būt svarīgs un vērtīgs instruments valdībām tādas politikas izstrādāšanai, ko sabiedrība noteikti atbalstīs; tā kā par uzvedinošajiem un retoriskajiem jautājumiem tika saņemta kritika, jo tie iezīmē neobjektīvu un tiešu saikni starp migrāciju un drošības apdraudējumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2015. gada maijā Ungārijas valdība uzsāka sabiedrisku apspriešanu par migrāciju un jau iepriekš tā bija rīkojusi vairākas līdzīgas apspriešanas par citiem jautājumiem; tā kā sabiedriskā apspriešana var būt svarīgs un vērtīgs instruments valdībām tādas politikas izstrādāšanai, ko sabiedrība noteikti atbalstīs; tā kā par uzvedinošajiem un retoriskajiem jautājumiem tika saņemta kritika, jo tie iezīmē neobjektīvu un tiešu saikni starp migrāciju un drošības apdraudējumu;

| H. | tā kā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas viedokļu apmaiņā vairākums politisko grupu pauda uzskatu, ka nāvessoda atjaunošana un sabiedriskajā apspriešanā uzdotie jautājumi bija nepieņemami; |
| --- | --- |

H.

tā kā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas viedokļu apmaiņā vairākums politisko grupu pauda uzskatu, ka nāvessoda atjaunošana un sabiedriskajā apspriešanā uzdotie jautājumi bija nepieņemami;

| I. | tā kā Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija plenārsēdes debatēs par stāvokli Ungārijā paziņoja, ka Padome nav apspriedusi stāvokli Ungārijā un tāpēc nav pieņēmusi nekādu oficiālu nostāju šajā jautājumā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija plenārsēdes debatēs par stāvokli Ungārijā paziņoja, ka Padome nav apspriedusi stāvokli Ungārijā un tāpēc nav pieņēmusi nekādu oficiālu nostāju šajā jautājumā;

| J. | tā kā centieniem mainīt pašreizējo stāvokli Ungārijā nevajadzētu tiekties uz atsevišķas dalībvalsts vai valdības izcelšanu, bet gan izpildīt visām ES iestādēm un jo īpaši Komisijai kā Līgumu sargātājai kopīgu pienākumu nodrošināt Līgumu un Hartas piemērošanu un ievērošanu visā Savienībā un visās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

J.

tā kā centieniem mainīt pašreizējo stāvokli Ungārijā nevajadzētu tiekties uz atsevišķas dalībvalsts vai valdības izcelšanu, bet gan izpildīt visām ES iestādēm un jo īpaši Komisijai kā Līgumu sargātājai kopīgu pienākumu nodrošināt Līgumu un Hartas piemērošanu un ievērošanu visā Savienībā un visās dalībvalstīs,

| 1. | uzstāj, ka nāvessods nav savienojams ar tādu vērtību ievērošanu kā cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesības, uz kurām Savienība ir dibināta, un ka ikviena dalībvalsts, kas atjaunotu nāvessodu, tādējādi pārkāptu Līgumus un ES Pamattiesību hartu; atkārtoti pauž nelokāmu pārliecību, ka nāvessoda atcelšana iezīmē pavērsiena punktu pamattiesību attīstībā Eiropā; |
| --- | --- |

1.

uzstāj, ka nāvessods nav savienojams ar tādu vērtību ievērošanu kā cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesības, uz kurām Savienība ir dibināta, un ka ikviena dalībvalsts, kas atjaunotu nāvessodu, tādējādi pārkāptu Līgumus un ES Pamattiesību hartu; atkārtoti pauž nelokāmu pārliecību, ka nāvessoda atcelšana iezīmē pavērsiena punktu pamattiesību attīstībā Eiropā;

| 2. | atgādina, ka gadījumā, ja kāda dalībvalsts būtu izdarījusi nopietnu pārkāpumu saistībā ar LES 2. pantā minētajām vērtībām, tiktu sākta 7. pantā paredzētā procedūra; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka gadījumā, ja kāda dalībvalsts būtu izdarījusi nopietnu pārkāpumu saistībā ar LES 2. pantā minētajām vērtībām, tiktu sākta 7. pantā paredzētā procedūra;

| 3. | nosoda Ungārijas premjerministra Viktor Orbán vairākkārt paustos izteikumus, rosinot diskusiju par iespējamu nāvessoda atjaunošanu Ungārijā un līdz ar to institucionalizējot un popularizējot koncepciju, kas ir pretrunā Savienības pamatvērtībām; tādēļ pieņem zināšanai Viktor Orbán pausto paziņojumu neatjaunot valstī nāvessodu un uzsver ministru prezidenta kā valdības vadītāja pienākumu veicināt ES vērtības un rādīt priekšzīmi; |
| --- | --- |

3.

nosoda Ungārijas premjerministra Viktor Orbán vairākkārt paustos izteikumus, rosinot diskusiju par iespējamu nāvessoda atjaunošanu Ungārijā un līdz ar to institucionalizējot un popularizējot koncepciju, kas ir pretrunā Savienības pamatvērtībām; tādēļ pieņem zināšanai Viktor Orbán pausto paziņojumu neatjaunot valstī nāvessodu un uzsver ministru prezidenta kā valdības vadītāja pienākumu veicināt ES vērtības un rādīt priekšzīmi;

| 4. | norāda, ka dalībvalstīm ir suverēnas tiesības rīkot iedzīvotāju apspriešanu; tomēr atgādina, ka apspriešanā būtu jāatspoguļo valdības gatavība īstenot atbildīgu pārvaldību, kuras mērķis ir nodrošināt demokrātiskus politiskos risinājumus un Eiropas pamatvērtību ievērošanu; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka dalībvalstīm ir suverēnas tiesības rīkot iedzīvotāju apspriešanu; tomēr atgādina, ka apspriešanā būtu jāatspoguļo valdības gatavība īstenot atbildīgu pārvaldību, kuras mērķis ir nodrošināt demokrātiskus politiskos risinājumus un Eiropas pamatvērtību ievērošanu;

| 5. | nosoda Ungārijas valdības sākto migrācijas sabiedrisko apspriešanu un ar to saistīto reklāmas kampaņu un uzsver, ka konkrētās Ungārijā rīkotās apspriešanas par imigrāciju un terorismu saturs un izteiksmes veids ir ļoti maldinošs, tendenciozs un nelīdzsvarots, iezīmējot tendenciozu un tiešu saikni starp migrāciju un drošības apdraudējumu; norāda, ka atbildēs uz tiešsaistes aptaujas jautājumiem ir jānorāda personas dati, tādējādi pretrunā datu aizsardzības noteikumiem atklājot personas politiskos uzskatus; tādēļ aicina apspriešanu atsaukt; |
| --- | --- |

5.

nosoda Ungārijas valdības sākto migrācijas sabiedrisko apspriešanu un ar to saistīto reklāmas kampaņu un uzsver, ka konkrētās Ungārijā rīkotās apspriešanas par imigrāciju un terorismu saturs un izteiksmes veids ir ļoti maldinošs, tendenciozs un nelīdzsvarots, iezīmējot tendenciozu un tiešu saikni starp migrāciju un drošības apdraudējumu; norāda, ka atbildēs uz tiešsaistes aptaujas jautājumiem ir jānorāda personas dati, tādējādi pretrunā datu aizsardzības noteikumiem atklājot personas politiskos uzskatus; tādēļ aicina apspriešanu atsaukt;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka sabiedriskajā apspriešanā vaina tiek novelta uz ES iestādēm un to politiku, neatzīstot to, ka arī dalībvalstīm jānes atbildība šajos jautājumos; atgādina, ka dalībvalstis ir pilnībā iesaistītas ES likumdošanas procesā; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka sabiedriskajā apspriešanā vaina tiek novelta uz ES iestādēm un to politiku, neatzīstot to, ka arī dalībvalstīm jānes atbildība šajos jautājumos; atgādina, ka dalībvalstis ir pilnībā iesaistītas ES likumdošanas procesā;

| 7. | aicina visas dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties pašreizējās diskusijās par Eiropas programmu migrācijas jomā, kas vienlīdz skar ES īstenojamo iekšpolitiku, ārpolitiku un attīstības politiku; |
| --- | --- |

7.

aicina visas dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties pašreizējās diskusijās par Eiropas programmu migrācijas jomā, kas vienlīdz skar ES īstenojamo iekšpolitiku, ārpolitiku un attīstības politiku;

| 8. | uzskata, ka visām dalībvalstīm likumdošanas un administratīvajā praksē ir pilnībā jāievēro ES tiesību akti un ka visos tiesību aktos, tostarp jebkuras dalībvalsts vai kandidātvalsts primārajos tiesību aktos, ir jāatspoguļo un jāievēro Eiropas pamatvērtības, proti, demokrātijas principi, tiesiskums un pamattiesības; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka visām dalībvalstīm likumdošanas un administratīvajā praksē ir pilnībā jāievēro ES tiesību akti un ka visos tiesību aktos, tostarp jebkuras dalībvalsts vai kandidātvalsts primārajos tiesību aktos, ir jāatspoguļo un jāievēro Eiropas pamatvērtības, proti, demokrātijas principi, tiesiskums un pamattiesības;

| 9. | pauž nožēlu par to, ka Padome nav reaģējusi uz jaunākajiem notikumiem Ungārijā, un nosoda to, ka Padome un dalībvalstis nepauž apņemšanos nodrošināt tiesiskuma ievērošanu, kā norādīts Eiropas Savienības Padomes 2014. gada 16. decembra secinājumos; mudina Eiropas Savienības Padomi un Eiropadomi rīkot diskusiju un pieņemt secinājumus par stāvokli Ungārijā; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par to, ka Padome nav reaģējusi uz jaunākajiem notikumiem Ungārijā, un nosoda to, ka Padome un dalībvalstis nepauž apņemšanos nodrošināt tiesiskuma ievērošanu, kā norādīts Eiropas Savienības Padomes 2014. gada 16. decembra secinājumos; mudina Eiropas Savienības Padomi un Eiropadomi rīkot diskusiju un pieņemt secinājumus par stāvokli Ungārijā;

| 10. | norāda, ka šie nesenie notikumi ir radījuši bažas par tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību principiem Ungārijā pēdējā gada laikā un tie kopumā varētu radīt pieaugošu sistēmisku apdraudējumu tiesiskumam šajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka šie nesenie notikumi ir radījuši bažas par tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību principiem Ungārijā pēdējā gada laikā un tie kopumā varētu radīt pieaugošu sistēmisku apdraudējumu tiesiskumam šajā dalībvalstī;

| 11. | mudina Komisiju izmantot ES sistēmas pirmo posmu, lai nostiprinātu tiesiskumu, un tādēļ nekavējoties sākt padziļinātas uzraudzības procesu attiecībā uz situāciju demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā Ungārijā, novērtējot iespējamu smagu un sistēmisku to vērtību pārkāpumu, pamatojoties uz kurām Savienība ir dibināta, kā noteikts LES 2. pantā, tostarp novērtējot vairāku tādu pasākumu kopējo ietekmi, kas pasliktina stāvokli demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā, un to, vai rodas sistēmisks apdraudējums tiesiskumam minētajā dalībvalstī, kas varētu izvērsties par drošu varbūtību, ka varētu tikt izdarīts smags pārkāpums LES 7. panta izpratnē; aicina Komisiju līdz 2015. gada septembrim ziņot Parlamentam un Padomei par šo jautājumu; |
| --- | --- |

11.

mudina Komisiju izmantot ES sistēmas pirmo posmu, lai nostiprinātu tiesiskumu, un tādēļ nekavējoties sākt padziļinātas uzraudzības procesu attiecībā uz situāciju demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā Ungārijā, novērtējot iespējamu smagu un sistēmisku to vērtību pārkāpumu, pamatojoties uz kurām Savienība ir dibināta, kā noteikts LES 2. pantā, tostarp novērtējot vairāku tādu pasākumu kopējo ietekmi, kas pasliktina stāvokli demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā, un to, vai rodas sistēmisks apdraudējums tiesiskumam minētajā dalībvalstī, kas varētu izvērsties par drošu varbūtību, ka varētu tikt izdarīts smags pārkāpums LES 7. panta izpratnē; aicina Komisiju līdz 2015. gada septembrim ziņot Parlamentam un Padomei par šo jautājumu;

| 12. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi, kas būtu veids, kā panākt, ka tiek ievērota un piemērota visu dalībvalstu parakstītā Harta un Līgumi, pamatojoties uz kopīgiem un objektīviem rādītājiem, un katru gadu bez diskriminācijas un vienlīdzīgi, pievienojot ES Pamattiesību aģentūras novērtējumu, objektīvi novērtēt situāciju pamattiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā visās dalībvalstīs, kā arī par atbilstošu saistošu un korektīvu mehānismu izveidi, kuri novērstu pastāvošās nepilnības un ļautu dalībvalsts līmenī automātiski un pakāpeniski reaģēt uz tiesiskuma un pamattiesību pārkāpumiem; uzdod Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai sniegt ieguldījumu šī tiesību akta priekšlikuma izstrādē normatīva patstāvīgā ziņojuma veidā, kas būtu jāpieņem līdz šā gada beigām; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi, kas būtu veids, kā panākt, ka tiek ievērota un piemērota visu dalībvalstu parakstītā Harta un Līgumi, pamatojoties uz kopīgiem un objektīviem rādītājiem, un katru gadu bez diskriminācijas un vienlīdzīgi, pievienojot ES Pamattiesību aģentūras novērtējumu, objektīvi novērtēt situāciju pamattiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā visās dalībvalstīs, kā arī par atbilstošu saistošu un korektīvu mehānismu izveidi, kuri novērstu pastāvošās nepilnības un ļautu dalībvalsts līmenī automātiski un pakāpeniski reaģēt uz tiesiskuma un pamattiesību pārkāpumiem; uzdod Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai sniegt ieguldījumu šī tiesību akta priekšlikuma izstrādē normatīva patstāvīgā ziņojuma veidā, kas būtu jāpieņem līdz šā gada beigām;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, Ungārijas prezidentam, valdībai un parlamentam, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ES Pamattiesību aģentūrai, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, Ungārijas prezidentam, valdībai un parlamentam, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ES Pamattiesību aģentūrai, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0315.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0173.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/50

---

P8_TA(2015)0228

Turcijas 2014. gada progresa ziņojums

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija rezolūcija par Turcijas 2014. gada progresa ziņojumu (2014/2953(RSP))

(2016/C 407/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas sagatavoto Turcijas 2014. gada progresa ziņojumu (SWD(2014)0307), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sagatavoto Turcijas 2014. gada progresa ziņojumu (SWD(2014)0307),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas (2014.–2015. gads)” (COM(2014)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas (2014.–2015. gads)” (COM(2014)0700),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Turcijas 2009. gada progresa ziņojumu (1), 2011. gada 9. marta rezolūciju par Turcijas 2010. gada progresa ziņojumu (2), 2012. gada 29. marta rezolūciju par Turcijas 2011. gada progresa ziņojumu (3), 2013. gada 18. aprīļa rezolūciju par Turcijas 2012. gada progresa ziņojumu (4), 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par stāvokli Turcijā (5)2014. gada 12. marta rezolūciju par Turcijas 2013. gada progresa ziņojumu (6), 2014. gada 13. novembra rezolūciju par Turcijas darbībām, kas rada saspīlējumu Kipras Republikas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (7), un 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par vārda brīvību Turcijā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2010. gada 10. februāra rezolūciju par Turcijas 2009. gada progresa ziņojumu (1), 2011. gada 9. marta rezolūciju par Turcijas 2010. gada progresa ziņojumu (2), 2012. gada 29. marta rezolūciju par Turcijas 2011. gada progresa ziņojumu (3), 2013. gada 18. aprīļa rezolūciju par Turcijas 2012. gada progresa ziņojumu (4), 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par stāvokli Turcijā (5)2014. gada 12. marta rezolūciju par Turcijas 2013. gada progresa ziņojumu (6), 2014. gada 13. novembra rezolūciju par Turcijas darbībām, kas rada saspīlējumu Kipras Republikas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (7), un 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par vārda brīvību Turcijā (8),

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par pret armēņiem vērstā genocīda 100. gadskārtu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par pret armēņiem vērstā genocīda 100. gadskārtu (9),

| — | ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 3. oktobra sarunu programmu Turcijai,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku (10) (“pievienošanās partnerība”), un iepriekšējos Padomes 2001., 2003. un 2006. gada lēmumus par pievienošanās partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmumu 2008/157/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Turcijas Republiku (10) (“pievienošanās partnerība”), un iepriekšējos Padomes 2001., 2003. un 2006. gada lēmumus par pievienošanās partnerību,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. decembra, 2011. gada 5. decembra, 2012. gada 11. decembra, 2013. gada 25. jūnija, 2014. gada 24. oktobra un 2014. gada 16. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. decembra, 2011. gada 5. decembra, 2012. gada 11. decembra, 2013. gada 25. jūnija, 2014. gada 24. oktobra un 2014. gada 16. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 46. pantu, kurā noteikts, ka līgumslēdzējas puses apņemas ievērot galīgos Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumus ikvienā lietā, kurā tās ir puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 46. pantu, kurā noteikts, ka līgumslēdzējas puses apņemas ievērot galīgos Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumus ikvienā lietā, kurā tās ir puses,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas 2014. gada 28. marta ziņojumu “Evaluation of the EU-Turkey Customs Union”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas 2014. gada 28. marta ziņojumu “Evaluation of the EU-Turkey Customs Union”,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Turcijas panākto progresu tās vīzu režīma liberalizācijas ceļveža prasību izpildē (COM(2014)0646), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Turcijas panākto progresu tās vīzu režīma liberalizācijas ceļveža prasību izpildē (COM(2014)0646),

| — | ņemot vērā darbu, ko veikusi Kati Piri, Ārlietu komitejas pastāvīgā referente Turcijas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko veikusi Kati Piri, Ārlietu komitejas pastāvīgā referente Turcijas jautājumos,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 2005. gada 3. oktobrī tika sāktas pievienošanās sarunas ar Turciju un šo sarunu sākšana bija sākuma punkts ilgam procesam, kura iznākumu nav iespējams iepriekš paredzēt un kurš balstās uz taisnīgiem un stingriem nosacījumiem un apņemšanos īstenot reformas; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2005. gada 3. oktobrī tika sāktas pievienošanās sarunas ar Turciju un šo sarunu sākšana bija sākuma punkts ilgam procesam, kura iznākumu nav iespējams iepriekš paredzēt un kurš balstās uz taisnīgiem un stingriem nosacījumiem un apņemšanos īstenot reformas;

| B. | tā kā ES joprojām ir apņēmusies turpināt paplašināšanos, kas ir svarīga politikas pieeja, kā Eiropā sekmēt mieru, demokrātiju, drošību un labklājību; tā kā katras kandidātvalsts atbilstību vērtēs atsevišķi un uz šā pamata Komisija neparedz, ka šajā parlamentārajā sasaukumā ES varētu pievienota vēl kāda valsts; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES joprojām ir apņēmusies turpināt paplašināšanos, kas ir svarīga politikas pieeja, kā Eiropā sekmēt mieru, demokrātiju, drošību un labklājību; tā kā katras kandidātvalsts atbilstību vērtēs atsevišķi un uz šā pamata Komisija neparedz, ka šajā parlamentārajā sasaukumā ES varētu pievienota vēl kāda valsts;

| C. | tā kā Turcija ir apņēmusies izpildīt Kopenhāgenas kritērijus, īstenot atbilstošas un efektīvas reformas, uzturēt labas kaimiņattiecības un pakāpeniski tuvināties ES; tā kā šos centienus vajadzētu uzskatīt par Turcijas iespēju nostiprināt savas institūcijas un turpināt demokratizāciju un modernizāciju, |
| --- | --- |

C.

tā kā Turcija ir apņēmusies izpildīt Kopenhāgenas kritērijus, īstenot atbilstošas un efektīvas reformas, uzturēt labas kaimiņattiecības un pakāpeniski tuvināties ES; tā kā šos centienus vajadzētu uzskatīt par Turcijas iespēju nostiprināt savas institūcijas un turpināt demokratizāciju un modernizāciju,

| D. | tā kā saskaņā ar Freedom House izveidoto preses un mediju brīvības reitingu Turcijā šobrīd nav preses brīvības un interneta brīvība ir ierobežota; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Freedom House izveidoto preses un mediju brīvības reitingu Turcijā šobrīd nav preses brīvības un interneta brīvība ir ierobežota;

| E. | tā kā organizācija “Reportieri bez robežām” 2014. gadā atzina Turciju par vienu no valstīm, kurās žurnālisti ir visvairāk apdraudēti un visvairāk piedzīvo fiziskus uzbrukumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā organizācija “Reportieri bez robežām” 2014. gadā atzina Turciju par vienu no valstīm, kurās žurnālisti ir visvairāk apdraudēti un visvairāk piedzīvo fiziskus uzbrukumus;

| F. | tā kā ES joprojām būtu jākalpo par kritēriju reformām Turcijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES joprojām būtu jākalpo par kritēriju reformām Turcijā;

| G. | tā kā Kopenhāgenas kritēriju pilnīga ievērošana, kā arī Eiropas Savienības integrācijas spējas saskaņā ar 2006. gada decembra Eiropadomes secinājumiem joprojām ir pamats uzņemšanai ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā Kopenhāgenas kritēriju pilnīga ievērošana, kā arī Eiropas Savienības integrācijas spējas saskaņā ar 2006. gada decembra Eiropadomes secinājumiem joprojām ir pamats uzņemšanai ES;

| H. | tā kā sarunu procesā sevišķi svarīgs ir tiesiskums, tostarp jo īpaši varas dalīšana, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, pulcēšanās un miermīlīgas protestēšanas brīvība, vārda un mediju brīvība, sieviešu tiesības, reliģijas brīvība, pie (nacionālajām) minoritātēm piederošu personu tiesības un neaizsargātu grupu, piemēram, romu un lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI), diskriminācijas novēršana; |
| --- | --- |

H.

tā kā sarunu procesā sevišķi svarīgs ir tiesiskums, tostarp jo īpaši varas dalīšana, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, pulcēšanās un miermīlīgas protestēšanas brīvība, vārda un mediju brīvība, sieviešu tiesības, reliģijas brīvība, pie (nacionālajām) minoritātēm piederošu personu tiesības un neaizsargātu grupu, piemēram, romu un lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI), diskriminācijas novēršana;

| I. | tā kā Komisija paziņojumā “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas (2014.–2015. gads)” secināja, ka Turcija ir ES stratēģiska partnere ekonomikas un enerģētiskās drošības jomā un ka izšķirīgi svarīga ir sadarbība ar Turciju ārpolitikas jautājumos; tā kā minētajā paziņojumā Komisija pauda bažas par pamattiesību aizsardzību, tiesu varas neatkarību, tiesiskumu un pulcēšanās un vārda brīvību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija paziņojumā “Paplašināšanās stratēģija un galvenās problēmas (2014.–2015. gads)” secināja, ka Turcija ir ES stratēģiska partnere ekonomikas un enerģētiskās drošības jomā un ka izšķirīgi svarīga ir sadarbība ar Turciju ārpolitikas jautājumos; tā kā minētajā paziņojumā Komisija pauda bažas par pamattiesību aizsardzību, tiesu varas neatkarību, tiesiskumu un pulcēšanās un vārda brīvību;

| J. | tā kā Turcija jau devīto gadu pēc kārtas nav īstenojusi EK un Turcijas asociācijas nolīguma un tā papildprotokola noteikumus; tā kā šī atteikšanās joprojām ļoti negatīvi ietekmē sarunu procesu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Turcija jau devīto gadu pēc kārtas nav īstenojusi EK un Turcijas asociācijas nolīguma un tā papildprotokola noteikumus; tā kā šī atteikšanās joprojām ļoti negatīvi ietekmē sarunu procesu;

| K. | tā kā Turcijai nolūkā nostiprināt stabilitāti un veicināt labas kaimiņattiecības būtu vairāk jācenšas atrisināt divpusējās domstarpības, tostarp nenokārtotās tiesiskās saistības un strīdus ar tās tuvākajām kaimiņvalstīm par zemes un jūras robežām, kā arī par gaisa telpu saskaņā ar ANO Statūtu un starptautisko tiesību normām, |
| --- | --- |

K.

tā kā Turcijai nolūkā nostiprināt stabilitāti un veicināt labas kaimiņattiecības būtu vairāk jācenšas atrisināt divpusējās domstarpības, tostarp nenokārtotās tiesiskās saistības un strīdus ar tās tuvākajām kaimiņvalstīm par zemes un jūras robežām, kā arī par gaisa telpu saskaņā ar ANO Statūtu un starptautisko tiesību normām,

| L. | tā kā Turcijas iestādes neatļāva atkalatvērt grieķu pareizticīgo semināru Heibeljadas salā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Turcijas iestādes neatļāva atkalatvērt grieķu pareizticīgo semināru Heibeljadas salā;

ES un Turcijas attiecību pašreizējā situācija

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas sagatavoto Turcijas 2014. gada progresa ziņojumu un piekrīt tās secinājumam, ka Turcija ir svarīga ES stratēģiskā partnere un ka labs pamats ES un Turcijas attiecību potenciāla pilnīgai izmantošanai būtu aktīvas un ticamas sarunas; uzsver, ka reformu process saistībā ar sarunām ar ES varētu sniegt Turcijai būtisku iespēju izstrādāt spēcīgu plurālistisku un demokrātisku sistēmu ar stabilām institūcijām, tādējādi rīkojoties visu Turcijas iedzīvotāju labā un izveidojot ciešākas attiecības ar ES; aicina Komisiju atkārtoti izvērtēt to, kā līdz šim risinātas sarunas un kā varētu uzlabot un pastiprināt ES un Turcijas attiecības un sadarbību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas sagatavoto Turcijas 2014. gada progresa ziņojumu un piekrīt tās secinājumam, ka Turcija ir svarīga ES stratēģiskā partnere un ka labs pamats ES un Turcijas attiecību potenciāla pilnīgai izmantošanai būtu aktīvas un ticamas sarunas; uzsver, ka reformu process saistībā ar sarunām ar ES varētu sniegt Turcijai būtisku iespēju izstrādāt spēcīgu plurālistisku un demokrātisku sistēmu ar stabilām institūcijām, tādējādi rīkojoties visu Turcijas iedzīvotāju labā un izveidojot ciešākas attiecības ar ES; aicina Komisiju atkārtoti izvērtēt to, kā līdz šim risinātas sarunas un kā varētu uzlabot un pastiprināt ES un Turcijas attiecības un sadarbību;

| 2. | uzsver, ka gan ES, gan Turcijai — ņemot vēro to ģeogrāfisko tuvumu, vēsturiskās saiknes, lielo turku kopienu ES, ciešās ekonomiskās saiknes un kopīgās stratēģiskās intereses — ir izdevīgas efektīvas un funkcionālas savstarpējās attiecības, kuru pamatā ir ES un Turcijas dialogs, ciešāka sadarbība, abpusēja apņemšanās un sarunas; aicina Turciju reformu procesu izvirzīt iekšpolitikas darba centrā; uzskata, ka ES būtu jāizmanto šī iespēja kļūt par Turcijas dziļākas demokratizācijas procesa galveno balstu, tiecoties panākt, ka par reformu procesa kritērijiem kļūst universālo vērtību respektēšana un Eiropas regulatīvie standarti, un palīdzot Turcijai izstrādāt stabilas, demokrātiskas institūcijas un efektīvus tiesību aktus, kas balstītos uz pamatbrīvību, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu un pārstāvētu un aizsargātu visu Turcijas sabiedrības daļu intereses; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka gan ES, gan Turcijai — ņemot vēro to ģeogrāfisko tuvumu, vēsturiskās saiknes, lielo turku kopienu ES, ciešās ekonomiskās saiknes un kopīgās stratēģiskās intereses — ir izdevīgas efektīvas un funkcionālas savstarpējās attiecības, kuru pamatā ir ES un Turcijas dialogs, ciešāka sadarbība, abpusēja apņemšanās un sarunas; aicina Turciju reformu procesu izvirzīt iekšpolitikas darba centrā; uzskata, ka ES būtu jāizmanto šī iespēja kļūt par Turcijas dziļākas demokratizācijas procesa galveno balstu, tiecoties panākt, ka par reformu procesa kritērijiem kļūst universālo vērtību respektēšana un Eiropas regulatīvie standarti, un palīdzot Turcijai izstrādāt stabilas, demokrātiskas institūcijas un efektīvus tiesību aktus, kas balstītos uz pamatbrīvību, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu un pārstāvētu un aizsargātu visu Turcijas sabiedrības daļu intereses;

| 3. | mudina Turcijas valdību paātrināt sarunas un skaidri apņemties ievērot demokrātijas vērtības un principus, kas ir ES pamatā; atbalsta jaunā Komisijas sastāva centienus pastiprināt sadarbību ar Turciju uz kopīgu interešu un problēmu pamata; ņem vērā, ka 2013. gada novembrī sākās sarunas par 22. sadaļu (reģionālā politika); |
| --- | --- |

3.

mudina Turcijas valdību paātrināt sarunas un skaidri apņemties ievērot demokrātijas vērtības un principus, kas ir ES pamatā; atbalsta jaunā Komisijas sastāva centienus pastiprināt sadarbību ar Turciju uz kopīgu interešu un problēmu pamata; ņem vērā, ka 2013. gada novembrī sākās sarunas par 22. sadaļu (reģionālā politika);

| 4. | atzinīgi vērtē visiekļaujošākā un reprezentatīvākā parlamenta ievēlēšanu Turcijas mūsdienu vēsturē, kas atspoguļo valsts dažādību; uzteic Turcijas demokrātijas izturētspēju un tās pilsoņu demokrātisko garu, ko apliecināja ļoti lielā vēlētāju piedalīšanās un pilsoniskās sabiedrības brīvprātīgo iespaidīgo dalību vēlēšanu dienā; aicina visas politiskās partijas darboties, lai izveidotu stabilu un iekļaujošu valdību ar mērķi atdzīvināt Turcijas demokratizēšanas procesu un reformēt dialogu ar ES; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē visiekļaujošākā un reprezentatīvākā parlamenta ievēlēšanu Turcijas mūsdienu vēsturē, kas atspoguļo valsts dažādību; uzteic Turcijas demokrātijas izturētspēju un tās pilsoņu demokrātisko garu, ko apliecināja ļoti lielā vēlētāju piedalīšanās un pilsoniskās sabiedrības brīvprātīgo iespaidīgo dalību vēlēšanu dienā; aicina visas politiskās partijas darboties, lai izveidotu stabilu un iekļaujošu valdību ar mērķi atdzīvināt Turcijas demokratizēšanas procesu un reformēt dialogu ar ES;

| 5. | uzsver, cik svarīgi Turcijas un ES sadarbībai labvēlīgas vides izveidē ir vairāk darba ieguldīt cilvēku savstarpējo kontaktu attīstīšanā; tāpēc uzsver, ka nolūkā veidot ciešākas saiknes starp ES un Turciju būtu jāpanāk progress vīzu režīma liberalizācijā, izpildot prasības, kas noteiktas ceļvedī par bezvīzu režīma ieviešanai ar Turciju; uzsver, ka līdz tam ES vajadzētu atvieglot vīzu izsniegšanu uzņēmējiem un ka vajadzētu aktīvi sekmēt studentu un akadēmiskās apmaiņas programmas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ceļošanas iespējas; uzskata, ka labākas iespējas ieceļot ES sniegtu papildu atbalstu Turcijas reformu procesam; |
| --- | --- |

5.

uzsver, cik svarīgi Turcijas un ES sadarbībai labvēlīgas vides izveidē ir vairāk darba ieguldīt cilvēku savstarpējo kontaktu attīstīšanā; tāpēc uzsver, ka nolūkā veidot ciešākas saiknes starp ES un Turciju būtu jāpanāk progress vīzu režīma liberalizācijā, izpildot prasības, kas noteiktas ceļvedī par bezvīzu režīma ieviešanai ar Turciju; uzsver, ka līdz tam ES vajadzētu atvieglot vīzu izsniegšanu uzņēmējiem un ka vajadzētu aktīvi sekmēt studentu un akadēmiskās apmaiņas programmas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ceļošanas iespējas; uzskata, ka labākas iespējas ieceļot ES sniegtu papildu atbalstu Turcijas reformu procesam;

Tiesiskums un demokrātija

| 6. | ņem vērā, ka Turcija ir turpinājusi īstenot iepriekšējo gadu reformas; šajā sakarā atzinīgi vērtē izmaiņas politisko partiju un vēlēšanu kampaņu juridiskajā pamatā, kas tagad ļauj rīkot politiskās kampaņas ne vien turku, bet arī citās valodās, ļauj partijas legāli vadīt līdzpriekšsēdētājiem un atvieglo noteikumus par politisko partiju organizāciju pašvaldību līmenī; atkārto, cik svarīgi ir samazināt 10 % vēlēšanu slieksni, tādējādi paverot politiskās līdzdalības iespēju visām Turcijas sabiedrības daļām; |
| --- | --- |

6.

ņem vērā, ka Turcija ir turpinājusi īstenot iepriekšējo gadu reformas; šajā sakarā atzinīgi vērtē izmaiņas politisko partiju un vēlēšanu kampaņu juridiskajā pamatā, kas tagad ļauj rīkot politiskās kampaņas ne vien turku, bet arī citās valodās, ļauj partijas legāli vadīt līdzpriekšsēdētājiem un atvieglo noteikumus par politisko partiju organizāciju pašvaldību līmenī; atkārto, cik svarīgi ir samazināt 10 % vēlēšanu slieksni, tādējādi paverot politiskās līdzdalības iespēju visām Turcijas sabiedrības daļām;

| 7. | uzsver, ka jauna konstitūcija, kuras pamatā būtu noteikumi, kas sekmē plurālistiskas, iekļaujošas un tolerantas sabiedrības izveidi, nostiprinātu reformu procesu un veidotu stabilu pamatu pamatbrīvībām un tiesiskumam; uzteic darbu, ko veikusi konstitucionālās samierināšanas komiteja, kura pirms likvidēšanas panāca vienošanos par 60 konstitūcijas grozījumiem; vēlreiz aicina turpināt konstitucionālo reformu procesu un uzsver, ka jaunas konstitūcijas pamatā jābūt plaša politiskā spektra un visas sabiedrības vienprātībai; mudina Turciju konstitucionālo reformu procesā apspriesties ar Venēcijas komisiju; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka jauna konstitūcija, kuras pamatā būtu noteikumi, kas sekmē plurālistiskas, iekļaujošas un tolerantas sabiedrības izveidi, nostiprinātu reformu procesu un veidotu stabilu pamatu pamatbrīvībām un tiesiskumam; uzteic darbu, ko veikusi konstitucionālās samierināšanas komiteja, kura pirms likvidēšanas panāca vienošanos par 60 konstitūcijas grozījumiem; vēlreiz aicina turpināt konstitucionālo reformu procesu un uzsver, ka jaunas konstitūcijas pamatā jābūt plaša politiskā spektra un visas sabiedrības vienprātībai; mudina Turciju konstitucionālo reformu procesā apspriesties ar Venēcijas komisiju;

| 8. | atzinīgi vērtē jauno Turcijas valdības stratēģiju, kura paredz visus jaunos tiesību aktus izskatīt ES lietu ministrijā, lai nostiprinātu ministrijas koordinācijas funkciju un uzlabotu tiesību aktu projektu atbilstību ES standartiem; šajā sakarā iesaka, kad vien iespējams, cieši apspriesties ar Venēcijas komisiju un iesaistīties intensīvākā dialogā ar Eiropas Komisiju par jauniem tiesību aktu projektiem un par esošo tiesību aktu īstenošanu, lai nodrošinātu atbilstību ES acquis; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē jauno Turcijas valdības stratēģiju, kura paredz visus jaunos tiesību aktus izskatīt ES lietu ministrijā, lai nostiprinātu ministrijas koordinācijas funkciju un uzlabotu tiesību aktu projektu atbilstību ES standartiem; šajā sakarā iesaka, kad vien iespējams, cieši apspriesties ar Venēcijas komisiju un iesaistīties intensīvākā dialogā ar Eiropas Komisiju par jauniem tiesību aktu projektiem un par esošo tiesību aktu īstenošanu, lai nodrošinātu atbilstību ES acquis;

| 9. | uzsver, cik svarīgi likumdošanas procesā ir pienācīgi apspriesties ar pilsonisko sabiedrību; tāpēc iesaka likumdošanas un politikas veidošanas procesos un jaunu tiesību aktu īstenošanas procesā izstrādāt strukturētus mehānismus pilsoniskās sabiedrības viedokļu izzināšanai; uzteic aktīvo Turcijas pilsonisko sabiedrību; uzsver, ka steidzami vajadzīgas reformas, kas garantētu biedrošanās un vārda brīvību, ļautu pilsoniskās sabiedrības organizācijām darboties brīvi un bez ierobežojumiem un uzlabot piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

9.

uzsver, cik svarīgi likumdošanas procesā ir pienācīgi apspriesties ar pilsonisko sabiedrību; tāpēc iesaka likumdošanas un politikas veidošanas procesos un jaunu tiesību aktu īstenošanas procesā izstrādāt strukturētus mehānismus pilsoniskās sabiedrības viedokļu izzināšanai; uzteic aktīvo Turcijas pilsonisko sabiedrību; uzsver, ka steidzami vajadzīgas reformas, kas garantētu biedrošanās un vārda brīvību, ļautu pilsoniskās sabiedrības organizācijām darboties brīvi un bez ierobežojumiem un uzlabot piekļuvi finansējumam;

| 10. | stingri atbalsta un mudina turpināt Turcija valdības un pārējo ieinteresēto personu centienus panākt visaptverošu un ilgtspējīgu risinājumu miera procesā ar kurdu kopienu, par pamatu izmantojot sarunas ar PKK, kas ir ES veidotajā teroristu organizāciju sarakstā, un kurdu kopienas sociālekonomisko un politisko integrāciju; stingri atbalsta HDP paziņojumu par PKK ārkārtas kongresa sasaukšanu nolūkā nolikt ieročus un atbalstīt demokrātisku politiku; uzstājīgi mudina valdību turpināt prioritizēt un palielināt kurdu izcelsmes pilsoņu sociālās, kultūras un politiskās tiesības un vienlīdzīgu attieksmi pret tiem; atzinīgi vērtē Turcijas Lielās nacionālās asamblejas 2014. gada 11. jūnijā pieņemto likumu, ar ko paredzēts “izveidot stingrāku konflikta atrisināšanas juridisko pamatu” un kas ietver pasākumus, kuru mērķis ir izskaust terorismu, nostiprināt sociālo iekļaušanu, reintegrēt tos, kas pamet PKK un noliek ieročus, un sagatavot sabiedrisko domu bijušo kaujinieku uzņemšanai; uzskata, ka kurdu jautājuma veiksmīga atrisināšana ir prioritāra un labvēlīgi ietekmētu demokrātiju, mieru, stabilitāti un cilvēktiesību aizsardzību Turcijā; tāpēc mudina visas politiskās partijas atbalstīt šo procesu; aicina Komisiju sniegt tehnisko atbalstu un atvēlēt Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) ietvaros pieejamus līdzekļus inter alia sociālekonomiskās integrācijas un izglītības programmām Turcijas dienvidaustrumos, lai tādējādi nostiprinātu kurdu jautājuma atrisināšanas procesu; norāda, ka sarunas par 22. sadaļu (reģionālā politika) varētu Turcijai palīdzēt izstrādāt efektīvu valsts dienvidaustrumu kohēzijas programmu; |
| --- | --- |

10.

stingri atbalsta un mudina turpināt Turcija valdības un pārējo ieinteresēto personu centienus panākt visaptverošu un ilgtspējīgu risinājumu miera procesā ar kurdu kopienu, par pamatu izmantojot sarunas ar PKK, kas ir ES veidotajā teroristu organizāciju sarakstā, un kurdu kopienas sociālekonomisko un politisko integrāciju; stingri atbalsta HDP paziņojumu par PKK ārkārtas kongresa sasaukšanu nolūkā nolikt ieročus un atbalstīt demokrātisku politiku; uzstājīgi mudina valdību turpināt prioritizēt un palielināt kurdu izcelsmes pilsoņu sociālās, kultūras un politiskās tiesības un vienlīdzīgu attieksmi pret tiem; atzinīgi vērtē Turcijas Lielās nacionālās asamblejas 2014. gada 11. jūnijā pieņemto likumu, ar ko paredzēts “izveidot stingrāku konflikta atrisināšanas juridisko pamatu” un kas ietver pasākumus, kuru mērķis ir izskaust terorismu, nostiprināt sociālo iekļaušanu, reintegrēt tos, kas pamet PKK un noliek ieročus, un sagatavot sabiedrisko domu bijušo kaujinieku uzņemšanai; uzskata, ka kurdu jautājuma veiksmīga atrisināšana ir prioritāra un labvēlīgi ietekmētu demokrātiju, mieru, stabilitāti un cilvēktiesību aizsardzību Turcijā; tāpēc mudina visas politiskās partijas atbalstīt šo procesu; aicina Komisiju sniegt tehnisko atbalstu un atvēlēt Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) ietvaros pieejamus līdzekļus inter alia sociālekonomiskās integrācijas un izglītības programmām Turcijas dienvidaustrumos, lai tādējādi nostiprinātu kurdu jautājuma atrisināšanas procesu; norāda, ka sarunas par 22. sadaļu (reģionālā politika) varētu Turcijai palīdzēt izstrādāt efektīvu valsts dienvidaustrumu kohēzijas programmu;

| 11. | pauž nožēlu par to, ka Turcijas valsts hidraulisko būvju uzņēmums turpina Ilisu dambja celtniecību, kas radīs graujošas sociālās, vides un politiskās sekas; atgādina, ka šo konkrēto reģionu galvenokārt apdzīvo kurdi un ka šī celtniecība smagi skars kurdus un viņu kultūru; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu par to, ka Turcijas valsts hidraulisko būvju uzņēmums turpina Ilisu dambja celtniecību, kas radīs graujošas sociālās, vides un politiskās sekas; atgādina, ka šo konkrēto reģionu galvenokārt apdzīvo kurdi un ka šī celtniecība smagi skars kurdus un viņu kultūru;

| 12. | pauž bažas par to, ka Transparency International2014. gada 3. decembrī publicētais 2014. gada korupcijas uztveres indekss liecina, ka iedzīvotāju uztverē pēdējā gada laikā korupcijas līmenis Turcijā ir strauji palielinājies, un ierindo Turciju 64. vietā; pauž nožēlu par Turcijas valdības un parlamenta reakciju uz 2013. gada decembrī izteiktajām apsūdzībām korupcijā, tostarp pret bijušiem valdības locekļiem, un par to, ka pamatīgā korupcijas izmeklēšana palikusi bez sekām; pauž bažas par to pētniecisko žurnālistu kriminālvajāšanu, kuri sekoja līdzi šīm korupcijas lietām; aicina uz 2013. gada decembrī izteikto apsūdzību pamata veikt pārredzamu un neatkarīgu izmeklēšanu; uzsver, ka nepieciešama lielāka politiskā griba, lai izstrādātu pienācīgu juridisko pamatu cīņai pret korupciju, kas ne vien grauj institūciju demokrātisko darbību un iedzīvotāju uzticēšanos demokrātijai, bet arī var kaitēt ekonomikas attīstībai un ieguldījumiem labvēlīgai videi; |
| --- | --- |

12.

pauž bažas par to, ka Transparency International2014. gada 3. decembrī publicētais 2014. gada korupcijas uztveres indekss liecina, ka iedzīvotāju uztverē pēdējā gada laikā korupcijas līmenis Turcijā ir strauji palielinājies, un ierindo Turciju 64. vietā; pauž nožēlu par Turcijas valdības un parlamenta reakciju uz 2013. gada decembrī izteiktajām apsūdzībām korupcijā, tostarp pret bijušiem valdības locekļiem, un par to, ka pamatīgā korupcijas izmeklēšana palikusi bez sekām; pauž bažas par to pētniecisko žurnālistu kriminālvajāšanu, kuri sekoja līdzi šīm korupcijas lietām; aicina uz 2013. gada decembrī izteikto apsūdzību pamata veikt pārredzamu un neatkarīgu izmeklēšanu; uzsver, ka nepieciešama lielāka politiskā griba, lai izstrādātu pienācīgu juridisko pamatu cīņai pret korupciju, kas ne vien grauj institūciju demokrātisko darbību un iedzīvotāju uzticēšanos demokrātijai, bet arī var kaitēt ekonomikas attīstībai un ieguldījumiem labvēlīgai videi;

| 13. | pauž bažas par nesen izdarītajiem grozījumiem Likumā par Tiesnešu un prokuroru augsto padomi un daudzajiem gadījumiem, kad pēc tam pārcelti amatā vai atlaisti tiesneši un prokurori un arestēti, pārcelti vai atlaisti policisti, jo tas rada nopietnas un pamatotas bažas par tiesu iestāžu neatkarību, neitralitāti un efektivitāti, varas dalīšanu un tiesiskuma principa ievērošanu, kas joprojām ir Kopenhāgenas politisko kritēriju pamatā; pauž bažas par to, ka svarīgi tiesību akti bieži tiek grozīti bez pienācīgas apspriešanās ar ieinteresētajām personām; atzinīgi vērtē Pretterorisma likuma 10. panta atcelšanu; taču pauž bažas, ka ļoti plašo definīciju dēļ Pretterorisma likuma darbības joma joprojām ir pārāk plaša un ir iespējamas ārkārtīgi brīvas interpretācijas; atgādina, ka Kriminālkodeksa 314. pants jāpārveido tā, lai tiesāt varētu tikai tās personas, kas pieder vai palīdz teroristiskām un bruņotām organizācijām; aicina sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām pieņemt tiesu sistēmas reformu stratēģiju, kas atbilstu ES standartiem; atzinīgi vērtē pirmo soli ceļā uz maksimālā pirmstiesas apcietinājuma ilguma samazināšanu no 10 uz 5 gadiem, bet stingri uzsver, ka tas jāsamazina vēl vairāk, lai pirmstiesas apcietinājums nekļūtu par de facto sodu; uzsver, cik svarīgi ir izveidot reģionālas apelācijas tiesas un pieņemt visus attiecīgos pasākumus pienācīgas tiesvedības nodrošināšanai; mudina Turciju turpināt tiesu sistēmas reformas, lai visiem bērniem nodrošinātu taisnīgu un efektīvu tiesu iestāžu pieejamību; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par nesen izdarītajiem grozījumiem Likumā par Tiesnešu un prokuroru augsto padomi un daudzajiem gadījumiem, kad pēc tam pārcelti amatā vai atlaisti tiesneši un prokurori un arestēti, pārcelti vai atlaisti policisti, jo tas rada nopietnas un pamatotas bažas par tiesu iestāžu neatkarību, neitralitāti un efektivitāti, varas dalīšanu un tiesiskuma principa ievērošanu, kas joprojām ir Kopenhāgenas politisko kritēriju pamatā; pauž bažas par to, ka svarīgi tiesību akti bieži tiek grozīti bez pienācīgas apspriešanās ar ieinteresētajām personām; atzinīgi vērtē Pretterorisma likuma 10. panta atcelšanu; taču pauž bažas, ka ļoti plašo definīciju dēļ Pretterorisma likuma darbības joma joprojām ir pārāk plaša un ir iespējamas ārkārtīgi brīvas interpretācijas; atgādina, ka Kriminālkodeksa 314. pants jāpārveido tā, lai tiesāt varētu tikai tās personas, kas pieder vai palīdz teroristiskām un bruņotām organizācijām; aicina sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām pieņemt tiesu sistēmas reformu stratēģiju, kas atbilstu ES standartiem; atzinīgi vērtē pirmo soli ceļā uz maksimālā pirmstiesas apcietinājuma ilguma samazināšanu no 10 uz 5 gadiem, bet stingri uzsver, ka tas jāsamazina vēl vairāk, lai pirmstiesas apcietinājums nekļūtu par de facto sodu; uzsver, cik svarīgi ir izveidot reģionālas apelācijas tiesas un pieņemt visus attiecīgos pasākumus pienācīgas tiesvedības nodrošināšanai; mudina Turciju turpināt tiesu sistēmas reformas, lai visiem bērniem nodrošinātu taisnīgu un efektīvu tiesu iestāžu pieejamību;

| 14. | pauž nopietnas bažas par Likumu Nr. 6532, kurš stājās spēkā 2014. gada 26. aprīlī un ar kuru tiek ievērojami paplašināta Nacionālās izlūkošanas aģentūras vara, mazinot mediju brīvību, vārda brīvību un tiesības piekļūt vispārējas nozīmes informācijai, padarot aģentūras darbiniekus faktiski neaizskaramus tiesu procesos un pārkāpjot privātuma noteikumus, jo aģentūrai tiek dota iespēja bez tiesas lēmuma iegūt privātus datus; uzskata, ka ar šiem noteikumiem tiek pārkāptas Turcijas saistības, ko paredz starptautiskās humanitārās tiesības un valsts tiesību akti; |
| --- | --- |

14.

pauž nopietnas bažas par Likumu Nr. 6532, kurš stājās spēkā 2014. gada 26. aprīlī un ar kuru tiek ievērojami paplašināta Nacionālās izlūkošanas aģentūras vara, mazinot mediju brīvību, vārda brīvību un tiesības piekļūt vispārējas nozīmes informācijai, padarot aģentūras darbiniekus faktiski neaizskaramus tiesu procesos un pārkāpjot privātuma noteikumus, jo aģentūrai tiek dota iespēja bez tiesas lēmuma iegūt privātus datus; uzskata, ka ar šiem noteikumiem tiek pārkāptas Turcijas saistības, ko paredz starptautiskās humanitārās tiesības un valsts tiesību akti;

| 15. | atzinīgi vērtē vairākus svarīgus Turcijas Konstitucionālās tiesas pieņemtus lēmumus, kas aizsargā tiesiskumu un pamattiesības, piemēram, vārda brīvību, — tas apliecina konstitucionālās sistēmas izturību; turklāt norāda, ka Konstitucionālās tiesas lēmumos uzsvērti trūkumi Ergenekon un Balyoz (Sledgehammer) lietu izskatīšanā un iztiesāšanā; atzinīgi vērtē to, ka Konstitucionālā tiesa joprojām pieņem individuālus iesniegumus; pauž bažas par grozījumiem kriminālkodeksā, jo īpaši par termina “pamatotas aizdomas” izmantošanu, kas paver iespēju patvaļīgi vērsties pret opozīciju; norāda, ka šie grozījumi tika pieņemti, nekonsultējoties ar Komisiju un tādējādi pārkāpjot sarunās panākto vienošanos; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē vairākus svarīgus Turcijas Konstitucionālās tiesas pieņemtus lēmumus, kas aizsargā tiesiskumu un pamattiesības, piemēram, vārda brīvību, — tas apliecina konstitucionālās sistēmas izturību; turklāt norāda, ka Konstitucionālās tiesas lēmumos uzsvērti trūkumi Ergenekon un Balyoz (Sledgehammer) lietu izskatīšanā un iztiesāšanā; atzinīgi vērtē to, ka Konstitucionālā tiesa joprojām pieņem individuālus iesniegumus; pauž bažas par grozījumiem kriminālkodeksā, jo īpaši par termina “pamatotas aizdomas” izmantošanu, kas paver iespēju patvaļīgi vērsties pret opozīciju; norāda, ka šie grozījumi tika pieņemti, nekonsultējoties ar Komisiju un tādējādi pārkāpjot sarunās panākto vienošanos;

| 16. | pauž nopietnas bažas par augsto Turcijas politiskās polarizācijas līmeni; atgādina, ka ikviena demokrātiska režīma pamatā vajadzētu būt plurālismam; tāpēc mudina veicināt dialogu visā Turcijas politiskajā spektrā; uzsver, ka attiecībā uz svarīgiem ilgtermiņa reformu procesiem, jaunu konstitūciju un kurdu jautājuma risināšanas sarunām šāds dialogs ir neatņemams; aicina valdošo partiju un opozīciju tiekties sadarboties un panākt vienprātību un lēmumu pieņemšanas procesā aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

16.

pauž nopietnas bažas par augsto Turcijas politiskās polarizācijas līmeni; atgādina, ka ikviena demokrātiska režīma pamatā vajadzētu būt plurālismam; tāpēc mudina veicināt dialogu visā Turcijas politiskajā spektrā; uzsver, ka attiecībā uz svarīgiem ilgtermiņa reformu procesiem, jaunu konstitūciju un kurdu jautājuma risināšanas sarunām šāds dialogs ir neatņemams; aicina valdošo partiju un opozīciju tiekties sadarboties un panākt vienprātību un lēmumu pieņemšanas procesā aktīvi iesaistīt pilsonisko sabiedrību;

Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka 2014. gada martā pieņemts rīcības plāns par Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) pārkāpumu nepieļaušanu, kas ir būtisks solis ceļā uz Turcijas tiesiskā regulējuma saskaņošanu ar ECT judikatūru, un gaida, ka valdība rīkosies, lai īstenotu tās ieteikumus; uzsver, ka Turcijas dalība Eiropas Padomē uzliek Turcijai saistības ievērot augstus politiskos un juridiskos standartus, un aicina Turciju reformu procesa sakarā pilnībā sadarboties ar Eiropas Padomi un Venēcijas komisiju; atgādina, ka panākumi sarunās ir atkarīgi no tiesiskuma un pamattiesību ievērošanas; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka 2014. gada martā pieņemts rīcības plāns par Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) pārkāpumu nepieļaušanu, kas ir būtisks solis ceļā uz Turcijas tiesiskā regulējuma saskaņošanu ar ECT judikatūru, un gaida, ka valdība rīkosies, lai īstenotu tās ieteikumus; uzsver, ka Turcijas dalība Eiropas Padomē uzliek Turcijai saistības ievērot augstus politiskos un juridiskos standartus, un aicina Turciju reformu procesa sakarā pilnībā sadarboties ar Eiropas Padomi un Venēcijas komisiju; atgādina, ka panākumi sarunās ir atkarīgi no tiesiskuma un pamattiesību ievērošanas;

| 18. | ar bažām norāda, ka vēl nav pabeigta lielākā daļa izmeklēšanu par notikumiem Gezi parkā 2013. gada maijā un jūnijā un par apsūdzībām nesamērīga spēka izmantojumā un ļaunprātīgā policijas rīcībā un ka iespējamo vaininieku noskaidrošanā panākts ļoti maz; uzsver, ka pēc vairāku sūdzību saņemšanas par policijas īstenotu spēka piemērošanu protestu laikā Gezi parkā ombuds izdeva ziņojumu, kurā tas spēka piemērošanu atzina par nesamērīgu; aicina Turcijas iestādes kompensēt šos nodarījumus visiem cietušajiem, kuri bija nevardarbīgi protesta dalībnieki, un tiem, kuri nebija protestētāji, bet notikumu vietā atradās nejauši; aicina pabeigt efektīvu un neitrālu izmeklēšanu visās lietās par valsts amatpersonu iespējamu ļaunprātīgu rīcību un vainīgos saukt pie atbildības; uzsver, ka pēc tam jāpieņem skaidri noteikumi par spēka izmantošanu un policijas lomu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; apņēmīgi mudina atcelt miermīlīgas pulcēšanās ierobežojumus un uzsver, ka arī citus likumus, piemēram, pretterorisma tiesību aktus, nedrīkstētu izmantot, lai liegtu cilvēkiem miermīlīga protesta tiesības, un ka nedrīkstētu arestēt par piedalīšanos miermīlīgā demonstrācijā; aicina Turcijas valdību nodrošināt pienācīgu, objektīvu un pārredzamu tiesībaizsardzības iestāžu pilnvaru kontroles un līdzsvara sistēmu; iesaka Turcijas iestādēm izveidot neatkarīgu un efektīvu mehānismu sūdzībām par policiju; pauž dziļas bažas par iekšējās drošības paketi, kura ir pretrunā policijas darba tiesiskās pārraudzības principam un kuras darbības joma ir pārāk plaša; |
| --- | --- |

18.

ar bažām norāda, ka vēl nav pabeigta lielākā daļa izmeklēšanu par notikumiem Gezi parkā 2013. gada maijā un jūnijā un par apsūdzībām nesamērīga spēka izmantojumā un ļaunprātīgā policijas rīcībā un ka iespējamo vaininieku noskaidrošanā panākts ļoti maz; uzsver, ka pēc vairāku sūdzību saņemšanas par policijas īstenotu spēka piemērošanu protestu laikā Gezi parkā ombuds izdeva ziņojumu, kurā tas spēka piemērošanu atzina par nesamērīgu; aicina Turcijas iestādes kompensēt šos nodarījumus visiem cietušajiem, kuri bija nevardarbīgi protesta dalībnieki, un tiem, kuri nebija protestētāji, bet notikumu vietā atradās nejauši; aicina pabeigt efektīvu un neitrālu izmeklēšanu visās lietās par valsts amatpersonu iespējamu ļaunprātīgu rīcību un vainīgos saukt pie atbildības; uzsver, ka pēc tam jāpieņem skaidri noteikumi par spēka izmantošanu un policijas lomu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; apņēmīgi mudina atcelt miermīlīgas pulcēšanās ierobežojumus un uzsver, ka arī citus likumus, piemēram, pretterorisma tiesību aktus, nedrīkstētu izmantot, lai liegtu cilvēkiem miermīlīga protesta tiesības, un ka nedrīkstētu arestēt par piedalīšanos miermīlīgā demonstrācijā; aicina Turcijas valdību nodrošināt pienācīgu, objektīvu un pārredzamu tiesībaizsardzības iestāžu pilnvaru kontroles un līdzsvara sistēmu; iesaka Turcijas iestādēm izveidot neatkarīgu un efektīvu mehānismu sūdzībām par policiju; pauž dziļas bažas par iekšējās drošības paketi, kura ir pretrunā policijas darba tiesiskās pārraudzības principam un kuras darbības joma ir pārāk plaša;

| 19. | uzsver, ja jāpārskata likums par Turcijas Valsts cilvēktiesību iestādi, lai to pārveidotu par neatkarīgu struktūru, kurai būtu pietiekami resursi, kura atbildētu sabiedrībai un kurā līdzdarbotos pilsoniskās sabiedrības grupas; ņem vērā ombuda ziņojuma ieteikumus, tostarp prasību policijai spēku izmantot pakāpeniski un samērīgi, turklāt tikai kā pēdējo iespēju un pārraudzībā; uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt ombuda iniciatīvas tiesības, pilnvaras veikt pārbaudes uz vietas un garantijas, ka ombuda lēmumiem būs pienācīgas sekas; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ja jāpārskata likums par Turcijas Valsts cilvēktiesību iestādi, lai to pārveidotu par neatkarīgu struktūru, kurai būtu pietiekami resursi, kura atbildētu sabiedrībai un kurā līdzdarbotos pilsoniskās sabiedrības grupas; ņem vērā ombuda ziņojuma ieteikumus, tostarp prasību policijai spēku izmantot pakāpeniski un samērīgi, turklāt tikai kā pēdējo iespēju un pārraudzībā; uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt ombuda iniciatīvas tiesības, pilnvaras veikt pārbaudes uz vietas un garantijas, ka ombuda lēmumiem būs pienācīgas sekas;

| 20. | izsaka atzinību Turcijai par romu pilsoniskās sabiedrības palielināšanos; pauž cerību, ka jaunās romu organizācijas saņems atbalstu un tām tiks dots laiks, lai tās jēgpilni varētu iesaistīties sadarbības iniciatīvās nolūkā izstrādāt un veikt pasākumus vietējā un valsts līmenī; iesaka valdībai pašreizējos mājokļu projektus apvienot ar sociāliem un ilgtermiņa aspektiem, piemēram, veselības aprūpi un izglītību; atzinīgi vērtē vispārējos diskriminācijas apkarošanas rīcības plānus, kas romiem varētu nodrošināt labāku piekļuvi darba tirgum; |
| --- | --- |

20.

izsaka atzinību Turcijai par romu pilsoniskās sabiedrības palielināšanos; pauž cerību, ka jaunās romu organizācijas saņems atbalstu un tām tiks dots laiks, lai tās jēgpilni varētu iesaistīties sadarbības iniciatīvās nolūkā izstrādāt un veikt pasākumus vietējā un valsts līmenī; iesaka valdībai pašreizējos mājokļu projektus apvienot ar sociāliem un ilgtermiņa aspektiem, piemēram, veselības aprūpi un izglītību; atzinīgi vērtē vispārējos diskriminācijas apkarošanas rīcības plānus, kas romiem varētu nodrošināt labāku piekļuvi darba tirgum;

| 21. | mudina Turcijas valdību prioritārā kārtā garantēt mediju brīvību un nodrošināt pietiekamu tiesisko regulējumu, kas garantētu plurālismu atbilstoši starptautiskajiem standartiem; nosoda Turcijas valdības centienus liegt pieeju sociālajiem medijiem un tīmekļa vietnēm un tās slēgt bez tiesas lēmuma, tās pieņemtos vārda brīvības ierobežojumus un spiedienu, kuru tā izdara uz medijiem un žurnālistiem un kura sekas bieži ir žurnālistu iebiedēšana, atlaišana vai arestēšana un vispārizplatīta pašcenzūra; norāda, ka vārda brīvības pārkāpumi kļuva biežāki pēc 2013. gada decembra korupcijas skandāla; uzskata, ka ir jāizstrādā tiesiskais regulējums, kas ļautu panākt pilnīgu pārredzamību mediju grupu īpašnieku jautājumā; atkārto, ka ES atbalsta vārda brīvību visās tās formās, un aicina ES delegāciju Turcijā turpināt novērot žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju tiesas procesus; |
| --- | --- |

21.

mudina Turcijas valdību prioritārā kārtā garantēt mediju brīvību un nodrošināt pietiekamu tiesisko regulējumu, kas garantētu plurālismu atbilstoši starptautiskajiem standartiem; nosoda Turcijas valdības centienus liegt pieeju sociālajiem medijiem un tīmekļa vietnēm un tās slēgt bez tiesas lēmuma, tās pieņemtos vārda brīvības ierobežojumus un spiedienu, kuru tā izdara uz medijiem un žurnālistiem un kura sekas bieži ir žurnālistu iebiedēšana, atlaišana vai arestēšana un vispārizplatīta pašcenzūra; norāda, ka vārda brīvības pārkāpumi kļuva biežāki pēc 2013. gada decembra korupcijas skandāla; uzskata, ka ir jāizstrādā tiesiskais regulējums, kas ļautu panākt pilnīgu pārredzamību mediju grupu īpašnieku jautājumā; atkārto, ka ES atbalsta vārda brīvību visās tās formās, un aicina ES delegāciju Turcijā turpināt novērot žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju tiesas procesus;

| 22. | nosoda nesenos policijas reidus un vairāku žurnālistu un mediju pārstāvju aizturēšanu 2014. gada 14. decembrī; atgādina, ka brīva un plurālistiska prese ir ikvienas demokrātiskas sistēmas pamatprincips — tāpat kā pienācīga tiesvedība un tiesu sistēmas neatkarība; tāpēc uzsver, ka visās lietās i) jāsniedz plaša un pārredzama informācija par izvirzītajām apsūdzībām, ii) visiem apsūdzētajiem jāpiešķir pilnīga pieeja apsūdzošajiem pierādījumiem un pilnīgas tiesības uz aizstāvību, iii) jānodrošina, ka lietas izskata pienācīgi, lai apsūdzību patiesumu noteiktu nekavējoties un bez vērā ņemamām šaubām; aicina Turcijas iestādes pārskatīt un izskatīt minētas lietas cik vien drīz iespējams un ievērot starptautiskos pienācīgas tiesvedības standartus lietās, kuras tās vēlas turpināt; |
| --- | --- |

22.

nosoda nesenos policijas reidus un vairāku žurnālistu un mediju pārstāvju aizturēšanu 2014. gada 14. decembrī; atgādina, ka brīva un plurālistiska prese ir ikvienas demokrātiskas sistēmas pamatprincips — tāpat kā pienācīga tiesvedība un tiesu sistēmas neatkarība; tāpēc uzsver, ka visās lietās i) jāsniedz plaša un pārredzama informācija par izvirzītajām apsūdzībām, ii) visiem apsūdzētajiem jāpiešķir pilnīga pieeja apsūdzošajiem pierādījumiem un pilnīgas tiesības uz aizstāvību, iii) jānodrošina, ka lietas izskata pienācīgi, lai apsūdzību patiesumu noteiktu nekavējoties un bez vērā ņemamām šaubām; aicina Turcijas iestādes pārskatīt un izskatīt minētas lietas cik vien drīz iespējams un ievērot starptautiskos pienācīgas tiesvedības standartus lietās, kuras tās vēlas turpināt;

| 23. | uzstāj, ka Turcijas valdības nesenā vēršanās pret preses brīvību un viedokļu plurālismu ir pretrunā ES pamattiesībām un tādējādi arī sarunu procesa atsākšanai; |
| --- | --- |

23.

uzstāj, ka Turcijas valdības nesenā vēršanās pret preses brīvību un viedokļu plurālismu ir pretrunā ES pamattiesībām un tādējādi arī sarunu procesa atsākšanai;

| 24. | uzskata, ka, pieturoties pie ES apņēmības ievērot tiesiskumu un pamattiesības, Turcijā steidzami vajadzīgas reformas tiesu iestāžu un pamattiesību jomā un tiesiskuma, brīvības un drošības jomā; turklāt uzskata, ka svarīgs solis, kā sekmēt patiešām efektīvas reformas un nodrošināt, ka Turcijas reformu procesa pamatā ir ES vērtības un standarti, ir panākt oficiālo sarunu sākšanas kritēriju izpildi attiecībā uz 23. sadaļu (tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļu (tiesiskums, brīvība un drošība); atkārtoti aicina Padomi, tiklīdz būs izpildīti noteiktie kritēriji, sākt sarunas par tiesu iestādēm un pamattiesībām un par tiesiskumu, brīvību un drošību; šajā nolūkā aicina Turciju sadarboties cik vien iespējams; aicina Komisiju nekavējoties sekmēt turpmāku dialogu un sadarbību ar Turciju jomās, uz kurām attiecas 23. un 24. sadaļa, lai veicinātu vienotu izpratni par vajadzīgajām reformām; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka, pieturoties pie ES apņēmības ievērot tiesiskumu un pamattiesības, Turcijā steidzami vajadzīgas reformas tiesu iestāžu un pamattiesību jomā un tiesiskuma, brīvības un drošības jomā; turklāt uzskata, ka svarīgs solis, kā sekmēt patiešām efektīvas reformas un nodrošināt, ka Turcijas reformu procesa pamatā ir ES vērtības un standarti, ir panākt oficiālo sarunu sākšanas kritēriju izpildi attiecībā uz 23. sadaļu (tiesu iestādes un pamattiesības) un 24. sadaļu (tiesiskums, brīvība un drošība); atkārtoti aicina Padomi, tiklīdz būs izpildīti noteiktie kritēriji, sākt sarunas par tiesu iestādēm un pamattiesībām un par tiesiskumu, brīvību un drošību; šajā nolūkā aicina Turciju sadarboties cik vien iespējams; aicina Komisiju nekavējoties sekmēt turpmāku dialogu un sadarbību ar Turciju jomās, uz kurām attiecas 23. un 24. sadaļa, lai veicinātu vienotu izpratni par vajadzīgajām reformām;

| 25. | atzinīgi vērtē lēmumu ar tiesiskumu un pamattiesībām, iekšlietām un pilsonisko sabiedrību saistītām reformām palielināt finansējumu, ko sniedz no otrā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA II) 2014.–2020. gadam; norāda, ka tiesiskuma veicināšana, demokrātija un pamattiesības ir pirmspievienošanās atbalsta pamatprincipi; atkārto Padomes 2014. gada decembra secinājumu, ka tiks ieviesta uzlabota saskaņotība starp finansiālo atbalstu un vispārējo progresu pievienošanās stratēģijas īstenošanā, tostarp tiesiskuma un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu; turklāt aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt IPA II īstenošanu visās kandidātvalstīs un piešķirt Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta līdzekļus vārda brīvības, tostarp mediju brīvības, mediju plurālisma, pulcēšanās un biedrošanās brīvības, arodbiedrību tiesību un domas brīvības atbalstam; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē lēmumu ar tiesiskumu un pamattiesībām, iekšlietām un pilsonisko sabiedrību saistītām reformām palielināt finansējumu, ko sniedz no otrā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA II) 2014.–2020. gadam; norāda, ka tiesiskuma veicināšana, demokrātija un pamattiesības ir pirmspievienošanās atbalsta pamatprincipi; atkārto Padomes 2014. gada decembra secinājumu, ka tiks ieviesta uzlabota saskaņotība starp finansiālo atbalstu un vispārējo progresu pievienošanās stratēģijas īstenošanā, tostarp tiesiskuma un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu; turklāt aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt IPA II īstenošanu visās kandidātvalstīs un piešķirt Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta līdzekļus vārda brīvības, tostarp mediju brīvības, mediju plurālisma, pulcēšanās un biedrošanās brīvības, arodbiedrību tiesību un domas brīvības atbalstam;

| 26. | ņem vērā Turcijas ieguldījumu tajā, ka 2014. gada 1. augustā stājās spēkā Eiropas Padomes Konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija); taču pauž bažas par to, ka pret sievietēm vērstas vardarbības līmenis ir noturīgi augsts un ka valsts tiesību aktos paredzētā aizsardzība, kas novērstu vardarbību pret sievietēm, netiek pietiekami īstenota; aicina Turcijas iestādes nodrošināt pietiekamus patvērumus sievietēm un nepilngadīgām personām, kas cietušas no vardarbības; iesaka valdībai sekmēt dzimumu līdztiesību politiskajā, ekonomiskajā, sociālajā, kultūras, pilsonisko tiesību un visās citās jomās; aicina Turcijas valdību sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību un attiecīgajām uzņēmumu apvienībām sekmēt sieviešu uzņēmējdarbību un samazināt šķēršļus, kas kavē sievietes sākt ekonomisko darbību, un mudina Turcijas valdību šajā sakarā izvirzīt vērienīgu mērķi attiecībā uz sieviešu iespējām iegūt darbu; norāda, ka Pasaules ekonomikas foruma 2014. gada ziņojumā par dzimumu nevienlīdzību pasaulē Turcija bija ierindota 125. vietā no 142 valstīm; pauž dziļu nožēlu par dažu amatpersonu un valdības pārstāvju izteikumiem par sieviešu lomu Turcijas sabiedrībā un uzsver, cik svarīgi ir cīnīties pret stereotipiem un sabiedrības aizspriedumiem pret sievietēm; |
| --- | --- |

26.

ņem vērā Turcijas ieguldījumu tajā, ka 2014. gada 1. augustā stājās spēkā Eiropas Padomes Konvencija par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija); taču pauž bažas par to, ka pret sievietēm vērstas vardarbības līmenis ir noturīgi augsts un ka valsts tiesību aktos paredzētā aizsardzība, kas novērstu vardarbību pret sievietēm, netiek pietiekami īstenota; aicina Turcijas iestādes nodrošināt pietiekamus patvērumus sievietēm un nepilngadīgām personām, kas cietušas no vardarbības; iesaka valdībai sekmēt dzimumu līdztiesību politiskajā, ekonomiskajā, sociālajā, kultūras, pilsonisko tiesību un visās citās jomās; aicina Turcijas valdību sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību un attiecīgajām uzņēmumu apvienībām sekmēt sieviešu uzņēmējdarbību un samazināt šķēršļus, kas kavē sievietes sākt ekonomisko darbību, un mudina Turcijas valdību šajā sakarā izvirzīt vērienīgu mērķi attiecībā uz sieviešu iespējām iegūt darbu; norāda, ka Pasaules ekonomikas foruma 2014. gada ziņojumā par dzimumu nevienlīdzību pasaulē Turcija bija ierindota 125. vietā no 142 valstīm; pauž dziļu nožēlu par dažu amatpersonu un valdības pārstāvju izteikumiem par sieviešu lomu Turcijas sabiedrībā un uzsver, cik svarīgi ir cīnīties pret stereotipiem un sabiedrības aizspriedumiem pret sievietēm;

| 27. | uzsver, cik svarīgi ir turpināt reformas domas, pārliecības un reliģijas brīvības jomā, ļaujot reliģiskajām kopienām iegūt juridiskas personas statusu, likvidējot visus aizliegumus attiecībā uz garīdznieku izglītošanu, iecelšanu, likumīgu uzturēšanos un pēctecību un nodrošinot visu attiecīgo ECT nolēmumu un Venēcijas komisijas ieteikumu pienācīgu īstenošanu; šajā sakarā uzsver, ka jāsekmē dialogs ar alevītu kopienu, pienācīgi jāatzīst Cem ēkas par lūgšanu vietām, jāatļauj grieķu pareizticīgo Halki semināra atkalatvēršana un jānovērš visi šķēršļi tā pienācīgai darbībai, kā arī jāatļauj garīdznieka titula “ekumeniskais patriarhs” oficiāla izmantošana; pieprasa Turcijas iestādēm pievērsties visiem neatrisinātajiem jautājumiem, kas saistīti ar Sv. Gabriela klostera zemes restitūciju un citām Sīrijas baznīcas prasībām par zemi; atgādina, cik svarīgi ir pienācīgi īstenot Venēcijas komisijas ieteikumus par Imrozu un Bozdžaadu attiecībā uz īpašuma un izglītības tiesību aizsardzību; uzsver, ka saskaņā ar ES vērtībām ir pilnībā jāievēro tiesības uz atšķirīgu dzīvesveidu — gan sekulāru, gan ticībā balstītu — un ka ir nepieciešams saglabāt valsts un reliģijas nošķiršanu; uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt minoritāšu tiesības; pauž nožēlu par to, ka pēc iepriekšējā likuma atcelšanas pirms diviem gadiem un pašreizējā tiesiskā vakuuma dēļ nemusulmaņu labdarības fondiem nav iespējams ievēlēt fonda valdi; |
| --- | --- |

27.

uzsver, cik svarīgi ir turpināt reformas domas, pārliecības un reliģijas brīvības jomā, ļaujot reliģiskajām kopienām iegūt juridiskas personas statusu, likvidējot visus aizliegumus attiecībā uz garīdznieku izglītošanu, iecelšanu, likumīgu uzturēšanos un pēctecību un nodrošinot visu attiecīgo ECT nolēmumu un Venēcijas komisijas ieteikumu pienācīgu īstenošanu; šajā sakarā uzsver, ka jāsekmē dialogs ar alevītu kopienu, pienācīgi jāatzīst Cem ēkas par lūgšanu vietām, jāatļauj grieķu pareizticīgo Halki semināra atkalatvēršana un jānovērš visi šķēršļi tā pienācīgai darbībai, kā arī jāatļauj garīdznieka titula “ekumeniskais patriarhs” oficiāla izmantošana; pieprasa Turcijas iestādēm pievērsties visiem neatrisinātajiem jautājumiem, kas saistīti ar Sv. Gabriela klostera zemes restitūciju un citām Sīrijas baznīcas prasībām par zemi; atgādina, cik svarīgi ir pienācīgi īstenot Venēcijas komisijas ieteikumus par Imrozu un Bozdžaadu attiecībā uz īpašuma un izglītības tiesību aizsardzību; uzsver, ka saskaņā ar ES vērtībām ir pilnībā jāievēro tiesības uz atšķirīgu dzīvesveidu — gan sekulāru, gan ticībā balstītu — un ka ir nepieciešams saglabāt valsts un reliģijas nošķiršanu; uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt minoritāšu tiesības; pauž nožēlu par to, ka pēc iepriekšējā likuma atcelšanas pirms diviem gadiem un pašreizējā tiesiskā vakuuma dēļ nemusulmaņu labdarības fondiem nav iespējams ievēlēt fonda valdi;

| 28. | uzsver, ka ir jāatzīst uz pārliecību balstītas atteikšanās tiesības nepildīt obligāto militāro dienestu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir jāatzīst uz pārliecību balstītas atteikšanās tiesības nepildīt obligāto militāro dienestu;

| 29. | aicina Turciju veltīt nopietnus centienus LGBTI kopienas tiesību aizsardzībai un uzskata, ka indivīdu tiesības Turcijā nostiprinātos, ja tiktu izveidota īpaša iestāde diskriminācijas, naidīgu izteikumu, rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības apkarošanai; aicina Turciju pieņemt visaptverošus diskriminācijas apkarošanas tiesību aktus, tostarp aizliegt diskrimināciju un naidīgus izteikumus uz etniskās piederības, reliģijas, seksuālās orientācijas, dzimuma un dzimumidentitātes pamata, un šādas diskriminācijas aizliegumu iekļaut arī jaunā konstitūcijā; pauž bažas par biežajiem uzbrukumiem transpersonām un LGBTI personu aizsardzības pret vardarbību trūkumu; pauž dziļu nožēlu par to, ka naida noziegumi pret LGBTI personām bieži paliek nesodīti vai arī likumpārkāpēja sods tiek samazināts tāpēc, ka cietušais esot “netaisni provocējis”; atkārtoti aicina Turcijas valdību dot rīkojumu Turcijas bruņotajiem spēkiem izbeigt homoseksualitātes un transseksualitātes klasificēšanu par “psihoseksuālu slimību”; |
| --- | --- |

29.

aicina Turciju veltīt nopietnus centienus LGBTI kopienas tiesību aizsardzībai un uzskata, ka indivīdu tiesības Turcijā nostiprinātos, ja tiktu izveidota īpaša iestāde diskriminācijas, naidīgu izteikumu, rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības apkarošanai; aicina Turciju pieņemt visaptverošus diskriminācijas apkarošanas tiesību aktus, tostarp aizliegt diskrimināciju un naidīgus izteikumus uz etniskās piederības, reliģijas, seksuālās orientācijas, dzimuma un dzimumidentitātes pamata, un šādas diskriminācijas aizliegumu iekļaut arī jaunā konstitūcijā; pauž bažas par biežajiem uzbrukumiem transpersonām un LGBTI personu aizsardzības pret vardarbību trūkumu; pauž dziļu nožēlu par to, ka naida noziegumi pret LGBTI personām bieži paliek nesodīti vai arī likumpārkāpēja sods tiek samazināts tāpēc, ka cietušais esot “netaisni provocējis”; atkārtoti aicina Turcijas valdību dot rīkojumu Turcijas bruņotajiem spēkiem izbeigt homoseksualitātes un transseksualitātes klasificēšanu par “psihoseksuālu slimību”;

| 30. | pauž nožēlu par daudzu cilvēku bojāeju Somas un Ermenekas ogļraktuvju katastrofās; atzinīgi vērtē to, ka Turcija ir ratificējusi Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darba drošību un veselības aizsardzību raktuvēs, un aicina to ātri īstenot; uzsver, cik svarīgi ir risināt arodveselības un darba aizsardzības problēmas visās nozarēs, un mudina Turcijas iestādes pārredzamākā veidā sekot līdzi nāvējošiem nelaimes gadījumiem darbā; uzskata, ka plaukstošas un plurālistiskas sabiedrības attīstībai izšķirīgi svarīga ir arodbiedrību brīvība, sociālais dialogs un sociālo partneru iesaistīšana, un uzsver, cik svarīgi ir turpināt progresu sociālās politikas un nodarbinātības jomā, balstoties uz pienācīgu un savlaicīgu SDO konvenciju īstenošanu; ņem vērā tiesību aktu trūkumus darba un arodbiedrību tiesību jomā; uzsver, ka privātā sektora darba ņēmēju un civildienesta ierēdņu tiesības apvienoties, tiesības sākt darba koplīguma slēgšanas sarunas un tiesības streikot būs jāsaskaņo ar ES acquis un starptautiskajiem standartiem; mudina Turcijas valdību sagatavot tiesību aktu uzlabošanas plānu un tos saskaņot ar SDO standartiem; uzsver, ka ir svarīgi, lai Turcija ievērotu sarunu atvēršanas kritērijus attiecībā uz sociālo politiku un nodarbinātību; aicina Komisiju sniegt Turcijai pienācīgu tehnisko palīdzību darba reformu jomā un popularizēt ES standartus; |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu par daudzu cilvēku bojāeju Somas un Ermenekas ogļraktuvju katastrofās; atzinīgi vērtē to, ka Turcija ir ratificējusi Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darba drošību un veselības aizsardzību raktuvēs, un aicina to ātri īstenot; uzsver, cik svarīgi ir risināt arodveselības un darba aizsardzības problēmas visās nozarēs, un mudina Turcijas iestādes pārredzamākā veidā sekot līdzi nāvējošiem nelaimes gadījumiem darbā; uzskata, ka plaukstošas un plurālistiskas sabiedrības attīstībai izšķirīgi svarīga ir arodbiedrību brīvība, sociālais dialogs un sociālo partneru iesaistīšana, un uzsver, cik svarīgi ir turpināt progresu sociālās politikas un nodarbinātības jomā, balstoties uz pienācīgu un savlaicīgu SDO konvenciju īstenošanu; ņem vērā tiesību aktu trūkumus darba un arodbiedrību tiesību jomā; uzsver, ka privātā sektora darba ņēmēju un civildienesta ierēdņu tiesības apvienoties, tiesības sākt darba koplīguma slēgšanas sarunas un tiesības streikot būs jāsaskaņo ar ES acquis un starptautiskajiem standartiem; mudina Turcijas valdību sagatavot tiesību aktu uzlabošanas plānu un tos saskaņot ar SDO standartiem; uzsver, ka ir svarīgi, lai Turcija ievērotu sarunu atvēršanas kritērijus attiecībā uz sociālo politiku un nodarbinātību; aicina Komisiju sniegt Turcijai pienācīgu tehnisko palīdzību darba reformu jomā un popularizēt ES standartus;

| 31. | mudina Turciju regulēt, piemēram, nepilnas slodzes darba ņēmēju darba apstākļus, jo viņi pašreiz saskaras ar standartiem neatbilstīgiem apstākļiem, darba nestabilitāti un grūtībām iestāties arodbiedrībās; norāda, ka pašreiz bīstamākās nozares Turcijā ir kalnrūpniecība un būvniecība, un pieprasa pārredzami izmeklēt nāvējošus nelaimes gadījumus darbā; |
| --- | --- |

31.

mudina Turciju regulēt, piemēram, nepilnas slodzes darba ņēmēju darba apstākļus, jo viņi pašreiz saskaras ar standartiem neatbilstīgiem apstākļiem, darba nestabilitāti un grūtībām iestāties arodbiedrībās; norāda, ka pašreiz bīstamākās nozares Turcijā ir kalnrūpniecība un būvniecība, un pieprasa pārredzami izmeklēt nāvējošus nelaimes gadījumus darbā;

| 32. | aicina Turcijas valdību apturēt tās plānus būvēt Akuju kodolspēkstaciju; norāda, ka objektam paredzēts atrasties reģionā, kur bieži notiek spēcīgas zemestrīces, un tāpēc tas apdraudētu ne tikai Turciju, bet arī visu Vidusjūras reģionu; līdz ar to pieprasa Turcijas valdībai pievienoties Espo konvencijai, kas pusēm uzliek saistības citai citu informēt un apspriesties par plānotiem lieliem projektiem, kam, ļoti iespējams, varētu būt ievērojama nelabvēlīga pārrobežu ietekme uz vidi; šajā sakarā aicina Turcijas valdību iesaistīt kaimiņvalstu, piemēram, Grieķijas un Kipras, valdības turpmākā Akuju projekta darbībā vai vismaz apspriesties ar tām; |
| --- | --- |

32.

aicina Turcijas valdību apturēt tās plānus būvēt Akuju kodolspēkstaciju; norāda, ka objektam paredzēts atrasties reģionā, kur bieži notiek spēcīgas zemestrīces, un tāpēc tas apdraudētu ne tikai Turciju, bet arī visu Vidusjūras reģionu; līdz ar to pieprasa Turcijas valdībai pievienoties Espo konvencijai, kas pusēm uzliek saistības citai citu informēt un apspriesties par plānotiem lieliem projektiem, kam, ļoti iespējams, varētu būt ievērojama nelabvēlīga pārrobežu ietekme uz vidi; šajā sakarā aicina Turcijas valdību iesaistīt kaimiņvalstu, piemēram, Grieķijas un Kipras, valdības turpmākā Akuju projekta darbībā vai vismaz apspriesties ar tām;

Kopīgas intereses un problēmas

| 33. | uzsver svarīgos ieguvumus, ko sniedz ES un Turcijas muitas savienība; atgādina, ka kopš muitas savienības sākuma 1996. gadā Turcijas un ES divpusējās tirdzniecības vērtība ir vairāk nekā četrkāršojusies, līdztekus ievērojami pieaugot ES ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem Turcijā un abpusēji izdevīgi padziļinoties Turcijas un Eiropas uzņēmumu integrācijai; taču šajā sakarā uzsver, ka muitas savienības pozitīvās ietekmes pieaugums ir cieši saistīts ar tās noteikumu un prasību ievērošanu, un tāpēc pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas uzņēmumi, kas tirgojas ar Turciju, saskaras ar aizvien lielākām problēmām; norāda uz Pasaules Bankas nesen veikto novērtējumu par muitas savienību, kurā uzsvērta nepieciešamība sākt dažādas reformas ar mērķi saglabāt ciešai ekonomiskajai sadarbībai labvēlīgu vidi, tostarp arī nākotnē; jo īpaši norāda, ka i) muitas savienība jāpaplašina, to attiecinot arī uz lauksaimniecības produktiem, pakalpojumiem un publisko iepirkumu, ii) jārada pastāvīgai tirdzniecības izaugsmei labvēlīgi apstākļi, tostarp jāatvieglo darījumu braucienu vīzu režīms, un iii) jāievieš intensīvas ES un Turcijas savstarpējās apspriedes par ietekmi, ko uz Turciju atstāj ES brīvās tirdzniecības nolīgumi ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

33.

uzsver svarīgos ieguvumus, ko sniedz ES un Turcijas muitas savienība; atgādina, ka kopš muitas savienības sākuma 1996. gadā Turcijas un ES divpusējās tirdzniecības vērtība ir vairāk nekā četrkāršojusies, līdztekus ievērojami pieaugot ES ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem Turcijā un abpusēji izdevīgi padziļinoties Turcijas un Eiropas uzņēmumu integrācijai; taču šajā sakarā uzsver, ka muitas savienības pozitīvās ietekmes pieaugums ir cieši saistīts ar tās noteikumu un prasību ievērošanu, un tāpēc pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas uzņēmumi, kas tirgojas ar Turciju, saskaras ar aizvien lielākām problēmām; norāda uz Pasaules Bankas nesen veikto novērtējumu par muitas savienību, kurā uzsvērta nepieciešamība sākt dažādas reformas ar mērķi saglabāt ciešai ekonomiskajai sadarbībai labvēlīgu vidi, tostarp arī nākotnē; jo īpaši norāda, ka i) muitas savienība jāpaplašina, to attiecinot arī uz lauksaimniecības produktiem, pakalpojumiem un publisko iepirkumu, ii) jārada pastāvīgai tirdzniecības izaugsmei labvēlīgi apstākļi, tostarp jāatvieglo darījumu braucienu vīzu režīms, un iii) jāievieš intensīvas ES un Turcijas savstarpējās apspriedes par ietekmi, ko uz Turciju atstāj ES brīvās tirdzniecības nolīgumi ar trešām valstīm;

| 34. | uzskata, ka Turcijas un ES politiskais dialogs būtu jāpapildina ar regulāru, strukturētu augsta līmeņa ekonomisko dialogu par abām pusēm svarīgiem jautājumiem, tostarp par tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm; šajā sakarā uzsver pienācīgas tiesiskuma īstenošanas un ekonomikas attīstības mijiedarbību; uzskata, ka
  ir svarīgi
  attīstīt un nostiprināt Turcijas ekonomisko un institucionālo sistēmu un tiesisko regulējumu ekonomikas un monetārās politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz Centrālās bankas neatkarību, un uzskata, ka tas varētu palīdzēt Turcijai tuvināties acquis; norāda, ka ekonomisko sadarbību būtiski stiprinātu pietiekama ES standartu ievērošana no Turcijas puses attiecībā uz publisko iepirkumu, konkurenci un nodarbinātību un sociālo politiku; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka Turcijas un ES politiskais dialogs būtu jāpapildina ar regulāru, strukturētu augsta līmeņa ekonomisko dialogu par abām pusēm svarīgiem jautājumiem, tostarp par tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm; šajā sakarā uzsver pienācīgas tiesiskuma īstenošanas un ekonomikas attīstības mijiedarbību; uzskata, ka
  ir svarīgi
  attīstīt un nostiprināt Turcijas ekonomisko un institucionālo sistēmu un tiesisko regulējumu ekonomikas un monetārās politikas jomā, jo īpaši attiecībā uz Centrālās bankas neatkarību, un uzskata, ka tas varētu palīdzēt Turcijai tuvināties acquis; norāda, ka ekonomisko sadarbību būtiski stiprinātu pietiekama ES standartu ievērošana no Turcijas puses attiecībā uz publisko iepirkumu, konkurenci un nodarbinātību un sociālo politiku;

| 35. | vēlreiz pauž atbalstu atpakaļuzņemšanas nolīgumam ar ES, kas stājās spēkā 2014. gada 1. oktobrī; mudina Komisiju turpināt pārraudzīt Turcijas progresu vīzu režīma liberalizācijas ceļveža prasību izpildē; atzinīgi vērtē efektīvos centienus izpildīt vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteiktos kritērijus; atgādina, ka dialogs par vīzu režīma liberalizāciju ir uz nopelniem balstīts process un ka Turcijai būtu jāizpilda visas vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteiktās prasības, jo īpaši visu atpakaļuzņemšanas nolīguma noteikumu pilnīga un efektīva īstenošana; atkārto, ka Turcijai ir pienākums īstenot atpakaļuzņemšanas nolīgumu un vīzu režīma liberalizāciju attiecībā pret visām dalībvalstīm, tostarp nodrošināt visu ES dalībvalstu pilsoņiem nediskriminējošu bezvīzu ieceļošanu Turcijas teritorijā; aicina Turciju pilnībā un efektīvi īstenot pastāvošos divpusējos atpakaļuzņemšanas nolīgumus; atgādina, ka Turcija ir viena no galvenajām nelikumīgas migrācijas uz ES tranzītvalstīm, un aicina šajā sakarā uzlabot Turcijas pārrobežu sadarbību ar kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm; atzinīgi vērtē to, ka ir stājies spēkā Ārvalstnieku un starptautiskās aizsardzības likums un 2014. gada aprīlī izveidots Migrācijas pārvaldības ģenerāldirektorāts, jo tie ir būtiski soļi ceļā uz atbilstību ES standartiem legālo un nelegālo migrantu starptautiskās aizsardzības jomā; norāda, ka jāpalielina sadarbība starp Turciju un visām ES dalībvalstīm, jo īpaši — lai nostiprinātu ar ES dalībvalstīm kopīgo robežu pārvaldību; uzsver, ka Turcijai jāturpina stiprināt robežas drošību, lai apkarotu nelikumīgu migrāciju uz ES valstīm; |
| --- | --- |

35.

vēlreiz pauž atbalstu atpakaļuzņemšanas nolīgumam ar ES, kas stājās spēkā 2014. gada 1. oktobrī; mudina Komisiju turpināt pārraudzīt Turcijas progresu vīzu režīma liberalizācijas ceļveža prasību izpildē; atzinīgi vērtē efektīvos centienus izpildīt vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteiktos kritērijus; atgādina, ka dialogs par vīzu režīma liberalizāciju ir uz nopelniem balstīts process un ka Turcijai būtu jāizpilda visas vīzu režīma liberalizācijas ceļvedī noteiktās prasības, jo īpaši visu atpakaļuzņemšanas nolīguma noteikumu pilnīga un efektīva īstenošana; atkārto, ka Turcijai ir pienākums īstenot atpakaļuzņemšanas nolīgumu un vīzu režīma liberalizāciju attiecībā pret visām dalībvalstīm, tostarp nodrošināt visu ES dalībvalstu pilsoņiem nediskriminējošu bezvīzu ieceļošanu Turcijas teritorijā; aicina Turciju pilnībā un efektīvi īstenot pastāvošos divpusējos atpakaļuzņemšanas nolīgumus; atgādina, ka Turcija ir viena no galvenajām nelikumīgas migrācijas uz ES tranzītvalstīm, un aicina šajā sakarā uzlabot Turcijas pārrobežu sadarbību ar kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm; atzinīgi vērtē to, ka ir stājies spēkā Ārvalstnieku un starptautiskās aizsardzības likums un 2014. gada aprīlī izveidots Migrācijas pārvaldības ģenerāldirektorāts, jo tie ir būtiski soļi ceļā uz atbilstību ES standartiem legālo un nelegālo migrantu starptautiskās aizsardzības jomā; norāda, ka jāpalielina sadarbība starp Turciju un visām ES dalībvalstīm, jo īpaši — lai nostiprinātu ar ES dalībvalstīm kopīgo robežu pārvaldību; uzsver, ka Turcijai jāturpina stiprināt robežas drošību, lai apkarotu nelikumīgu migrāciju uz ES valstīm;

| 36. | atgādina par Turcijas stratēģisko nozīmi ES enerģētiskajā drošībā un uzskata Turciju par svarīgi partneri enerģētikas jomā; norāda, ka 2013. gada nogalē tika apstiprināti trīs Dienvidu gāzes koridora projekti, kas uzlabos gāzes piegādes drošību Turcijai un piekļuvi ES kā galvenajam enerģijas tirgum; uzskata, ka apstākļos, kad palielinās enerģijas tirgu konkurence un ir nepieciešama enerģijas avotu un piegādes maršrutu dažādošana, Turcija ar savu milzīgo atjaunojamo energoresursu potenciālu varētu dot svarīgu ieguldījumu ES enerģētiskajā drošībā un vērienīgajos enerģijas piegādes dažādošanas centienos saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; pauž bažas par Turcijas un Krievijas ciešāku sadarbību enerģētikas jomā un tāpēc uzskata, ka ES būtu jāpasteidzina sarunas par enerģētiku; |
| --- | --- |

36.

atgādina par Turcijas stratēģisko nozīmi ES enerģētiskajā drošībā un uzskata Turciju par svarīgi partneri enerģētikas jomā; norāda, ka 2013. gada nogalē tika apstiprināti trīs Dienvidu gāzes koridora projekti, kas uzlabos gāzes piegādes drošību Turcijai un piekļuvi ES kā galvenajam enerģijas tirgum; uzskata, ka apstākļos, kad palielinās enerģijas tirgu konkurence un ir nepieciešama enerģijas avotu un piegādes maršrutu dažādošana, Turcija ar savu milzīgo atjaunojamo energoresursu potenciālu varētu dot svarīgu ieguldījumu ES enerģētiskajā drošībā un vērienīgajos enerģijas piegādes dažādošanas centienos saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; pauž bažas par Turcijas un Krievijas ciešāku sadarbību enerģētikas jomā un tāpēc uzskata, ka ES būtu jāpasteidzina sarunas par enerģētiku;

| 37. | atgādina, ka Turcijai ir stratēģiska loma kā ES partnerei un NATO dalībvalstij un līdz ar to arī izšķirīga ģeopolitiska loma un nozīme attiecībā uz visaptverošu stratēģiju, kuras mērķis būtu risināt drošības un stabilitātes problēmas austrumu un dienvidu kaimiņreģionos, jo īpaši Sīrijā un Irākā; norāda, ka, ņemot vērā ļoti smago notikumu attīstību šajā reģionā un uzbrukumus, kas notikuši Eiropā, ir izšķirīgi svarīgi ES un Turcijas politiskā dialoga ietvaros paplašināt dialogu un sadarbību ar ES ārpolitikas jautājumos; aicina Turciju aktīvi iesaistīties starptautiskajā koalīcijā pret teroristu grupējumiem, piemēram, ISIL, un šajā nolūkā izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus; aicina Turciju pastiprināt pasākumus, kuru mērķis ir neļaut ārvalstu kaujiniekiem, finansējumam un aprīkojumam caur Turcijas teritoriju sasniegt ISIL un citus ekstrēmistu grupējumus; uzsver, ka kopīgu jebkāda terorisma apkarošanas centienu ietvaros jāturpina un jānostiprina ES un Turcijas regulārais dialogs par pretterorisma jautājumiem un jāveic konkrēti pasākumi un darbības; aicina Turciju nodrošināt efektīvu robežkontroli, tajā pašā laikā humānās palīdzības veidā turpinot sniegt vajadzīgo atbalstu bēgļiem, kas ierodas no Sīrijas, un nodrošinot Sīrijas pilsoņu karā cietušo cilvēku drošību; uzsver, cik svarīgi ir biežāk rīkot augsta līmeņa dialogu un apspriešanos starp ES un Turciju par ārlietu un drošības politikas jautājumiem, lai nodrošinātu, ka abu pušu politika viena otru papildina un ka Turcija savu ārpolitiku pakāpeniski saskaņo ar ES ārpolitiku; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka Turcijai ir stratēģiska loma kā ES partnerei un NATO dalībvalstij un līdz ar to arī izšķirīga ģeopolitiska loma un nozīme attiecībā uz visaptverošu stratēģiju, kuras mērķis būtu risināt drošības un stabilitātes problēmas austrumu un dienvidu kaimiņreģionos, jo īpaši Sīrijā un Irākā; norāda, ka, ņemot vērā ļoti smago notikumu attīstību šajā reģionā un uzbrukumus, kas notikuši Eiropā, ir izšķirīgi svarīgi ES un Turcijas politiskā dialoga ietvaros paplašināt dialogu un sadarbību ar ES ārpolitikas jautājumos; aicina Turciju aktīvi iesaistīties starptautiskajā koalīcijā pret teroristu grupējumiem, piemēram, ISIL, un šajā nolūkā izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus; aicina Turciju pastiprināt pasākumus, kuru mērķis ir neļaut ārvalstu kaujiniekiem, finansējumam un aprīkojumam caur Turcijas teritoriju sasniegt ISIL un citus ekstrēmistu grupējumus; uzsver, ka kopīgu jebkāda terorisma apkarošanas centienu ietvaros jāturpina un jānostiprina ES un Turcijas regulārais dialogs par pretterorisma jautājumiem un jāveic konkrēti pasākumi un darbības; aicina Turciju nodrošināt efektīvu robežkontroli, tajā pašā laikā humānās palīdzības veidā turpinot sniegt vajadzīgo atbalstu bēgļiem, kas ierodas no Sīrijas, un nodrošinot Sīrijas pilsoņu karā cietušo cilvēku drošību; uzsver, cik svarīgi ir biežāk rīkot augsta līmeņa dialogu un apspriešanos starp ES un Turciju par ārlietu un drošības politikas jautājumiem, lai nodrošinātu, ka abu pušu politika viena otru papildina un ka Turcija savu ārpolitiku pakāpeniski saskaņo ar ES ārpolitiku;

| 38. | uzskata, ka Turcijas ārlietu ministrs attiecīgos gadījumos būtu jāuzaicina piedalīties Ārlietu padomes sanāksmēs; uzskata, ka ir vajadzīgs pamats strukturētam dialogam, sadarbībai un koordinācijai ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jautājumos; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka Turcijas ārlietu ministrs attiecīgos gadījumos būtu jāuzaicina piedalīties Ārlietu padomes sanāksmēs; uzskata, ka ir vajadzīgs pamats strukturētam dialogam, sadarbībai un koordinācijai ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jautājumos;

| 39. | pauž nožēlu par to, ka vēl nav atsaukti Turcijas Lielā nacionālās asamblejas casus belli draudi Grieķijai, lai gan Grieķijai un Turcijai ir laba dialoga un sadarbības pieredze; |
| --- | --- |

39.

pauž nožēlu par to, ka vēl nav atsaukti Turcijas Lielā nacionālās asamblejas casus belli draudi Grieķijai, lai gan Grieķijai un Turcijai ir laba dialoga un sadarbības pieredze;

| 40. | uzteic Turciju par tās pastāvīgo palīdzību aptuveni 1,6 miljoniem bēgļu no Irākas un Sīrijas un par atvērtas robežas politikas īstenošanu humāniem mērķiem; atzinīgi vērtē 2014. gada oktobrī pieņemto Pagaidu aizsardzības direktīvu, kas bēgļiem piešķir drošu juridisko statusu un sniedz iespēju saņemt personas apliecības un iesaistīties darba tirgū; aicina ES arī turpmāk sniegt finansiālu atbalstu humānajai palīdzībai, kas paredzēta sīriešu un irākiešu bēgļiem Turcijā; norāda, ka bēgļu nometnes ir piepildītas līdz maksimumam un ka liels slogs bēgļu dzīvei un līdzekļiem ir vajadzība atrast mājokli; uzskata, ka ES vajadzētu aktīvi atbalstīt Turcijas valdības centienus, kuru mērķis ir izstrādāt ilgtermiņa palīdzības programmas bēgļiem un atvieglot piekļuvi izglītībai, veselības aprūpei un (legālam) darbam; aicina Komisiju palielināt līdzekļus, kas pieejami IPA II un Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta ietvaros, lai palīdzētu nodrošināt pienācīgu atbalstu vietējām kopienām, kuras skāris lielais bēgļu pieplūdums; aicina arī dalībvalstis patiesas līdzatbildības garā piedāvāt (pagaidu) nometinājuma vietas visneaizsargātākajiem bēgļiem; |
| --- | --- |

40.

uzteic Turciju par tās pastāvīgo palīdzību aptuveni 1,6 miljoniem bēgļu no Irākas un Sīrijas un par atvērtas robežas politikas īstenošanu humāniem mērķiem; atzinīgi vērtē 2014. gada oktobrī pieņemto Pagaidu aizsardzības direktīvu, kas bēgļiem piešķir drošu juridisko statusu un sniedz iespēju saņemt personas apliecības un iesaistīties darba tirgū; aicina ES arī turpmāk sniegt finansiālu atbalstu humānajai palīdzībai, kas paredzēta sīriešu un irākiešu bēgļiem Turcijā; norāda, ka bēgļu nometnes ir piepildītas līdz maksimumam un ka liels slogs bēgļu dzīvei un līdzekļiem ir vajadzība atrast mājokli; uzskata, ka ES vajadzētu aktīvi atbalstīt Turcijas valdības centienus, kuru mērķis ir izstrādāt ilgtermiņa palīdzības programmas bēgļiem un atvieglot piekļuvi izglītībai, veselības aprūpei un (legālam) darbam; aicina Komisiju palielināt līdzekļus, kas pieejami IPA II un Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta ietvaros, lai palīdzētu nodrošināt pienācīgu atbalstu vietējām kopienām, kuras skāris lielais bēgļu pieplūdums; aicina arī dalībvalstis patiesas līdzatbildības garā piedāvāt (pagaidu) nometinājuma vietas visneaizsargātākajiem bēgļiem;

| 41. | aicina Turciju nodrošināt arvien pieaugošajam skaitam Turcijā dzīvojošo Sīrijas bērnu piekļuvi izglītībai, izmantojot partneru tehnisko un finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

41.

aicina Turciju nodrošināt arvien pieaugošajam skaitam Turcijā dzīvojošo Sīrijas bērnu piekļuvi izglītībai, izmantojot partneru tehnisko un finansiālo atbalstu;

Labu kaimiņattiecību veidošana

| 42. | mudina Turcijas valdību izbeigt atkārtotos Grieķijas gaisa telpas un teritoriālo ūdeņu robežu pārkāpumus, kā arī Turcijas militāro gaisa kuģu lidojumus virs Grieķijas salām; |
| --- | --- |

42.

mudina Turcijas valdību izbeigt atkārtotos Grieķijas gaisa telpas un teritoriālo ūdeņu robežu pārkāpumus, kā arī Turcijas militāro gaisa kuģu lidojumus virs Grieķijas salām;

| 43. | aicina Turcijas valdību nekavējoties parakstīt un ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, ko ir parakstījusi un ratificējusi ES un tās 28 dalībvalstis, un uzsver, ka Kipras Republikai ir likumīgas tiesības slēgt divpusējus nolīgumus par savu ekskluzīvo ekonomikas zonu; vēlreiz aicina Turciju ievērot visu dalībvalstu suverēnās tiesības, tostarp tās, kas saistītas ar dabas resursu izpēti un izmantošanu, ja tā notiek atbilstoši ES acquis un starptautiskajām tiesībām; aicina Turciju atturēties no rīcības, kas varētu kaitēt labām kaimiņattiecībām un gaisotnei, kāda vajadzīga divpusēju strīdu miermīlīgai atrisināšanai; |
| --- | --- |

43.

aicina Turcijas valdību nekavējoties parakstīt un ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, ko ir parakstījusi un ratificējusi ES un tās 28 dalībvalstis, un uzsver, ka Kipras Republikai ir likumīgas tiesības slēgt divpusējus nolīgumus par savu ekskluzīvo ekonomikas zonu; vēlreiz aicina Turciju ievērot visu dalībvalstu suverēnās tiesības, tostarp tās, kas saistītas ar dabas resursu izpēti un izmantošanu, ja tā notiek atbilstoši ES acquis un starptautiskajām tiesībām; aicina Turciju atturēties no rīcības, kas varētu kaitēt labām kaimiņattiecībām un gaisotnei, kāda vajadzīga divpusēju strīdu miermīlīgai atrisināšanai;

| 44. | pauž nožēlu par Turcijas atteikšanos pildīt tās pienākumu pilnībā un nediskriminējoši ieviest EK un Turcijas asociācijas nolīguma papildprotokolu attiecībā pret visām dalībvalstīm; atgādina, ka šī atteikšanās joprojām dziļi ietekmē sarunu procesu; |
| --- | --- |

44.

pauž nožēlu par Turcijas atteikšanos pildīt tās pienākumu pilnībā un nediskriminējoši ieviest EK un Turcijas asociācijas nolīguma papildprotokolu attiecībā pret visām dalībvalstīm; atgādina, ka šī atteikšanās joprojām dziļi ietekmē sarunu procesu;

| 45. | vēlreiz pauž stingru atbalstu Kipras apvienošanai, kuras pamatā būtu taisnīgs, vispusīgs un dzīvotspējīgs risinājums abām kopienām un kura notiktu ANO ģenerālsekretāra pārraudzībā un saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām un ES pamatā esošajām vērtībām un principiem, divu kopienu un teritoriju federācijai ar vienotu suverenitāti un vienotu pilsonību, abu kopienu politisko līdztiesību un vienādām iespējām visiem pilsoņiem; atzinīgi vērtē ANO īpašā sūtņa Espen Barth Eide paziņojumu, ka abu kopienu līderi cik vien drīz iespējams atsāks sarunas ANO ģenerālsekretāra pārraudzībā, un pauž stingru atbalstu ANO īpašā padomnieka Kipras jautājumos centieniem radīt sarunu atsākšanai labvēlīgus apstākļus; pauž cerību, ka nesen ievēlētā Kipras turku līdera atbalsts apvienošanai un izlīgumam pavērs jaunu iespēju sarunu procesā; aicina Turciju un visas iesaistītās puses aktīvi atbalstīt sarunas par apvienošanu un veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai normalizētu attiecības ar Kipru; aicina Turciju sākt izvest savus bruņotos spēkus no Kipras un nodot nodalīto Famagustas sektoru ANO saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 550(1984); līdztekus aicina Kipras Republiku ES muitas pārraudzībā atvērt Famagustas ostu, lai veicinātu labvēlīgu gaisotni pašreizējo apvienošanas sarunu veiksmīgam noslēgumam, un ļaut Kipras turkiem legāli tirgoties ar ES tā, kā tas ir pieņemami visiem; |
| --- | --- |

45.

vēlreiz pauž stingru atbalstu Kipras apvienošanai, kuras pamatā būtu taisnīgs, vispusīgs un dzīvotspējīgs risinājums abām kopienām un kura notiktu ANO ģenerālsekretāra pārraudzībā un saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām un ES pamatā esošajām vērtībām un principiem, divu kopienu un teritoriju federācijai ar vienotu suverenitāti un vienotu pilsonību, abu kopienu politisko līdztiesību un vienādām iespējām visiem pilsoņiem; atzinīgi vērtē ANO īpašā sūtņa Espen Barth Eide paziņojumu, ka abu kopienu līderi cik vien drīz iespējams atsāks sarunas ANO ģenerālsekretāra pārraudzībā, un pauž stingru atbalstu ANO īpašā padomnieka Kipras jautājumos centieniem radīt sarunu atsākšanai labvēlīgus apstākļus; pauž cerību, ka nesen ievēlētā Kipras turku līdera atbalsts apvienošanai un izlīgumam pavērs jaunu iespēju sarunu procesā; aicina Turciju un visas iesaistītās puses aktīvi atbalstīt sarunas par apvienošanu un veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai normalizētu attiecības ar Kipru; aicina Turciju sākt izvest savus bruņotos spēkus no Kipras un nodot nodalīto Famagustas sektoru ANO saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 550(1984); līdztekus aicina Kipras Republiku ES muitas pārraudzībā atvērt Famagustas ostu, lai veicinātu labvēlīgu gaisotni pašreizējo apvienošanas sarunu veiksmīgam noslēgumam, un ļaut Kipras turkiem legāli tirgoties ar ES tā, kā tas ir pieņemami visiem;

| 46. | atgādina par attiecīgajiem ECT lēmumiem un aicina Turcijas valdību nekavējoties izbeigt Kipras pilsoņu cilvēktiesību pārkāpumus un ļaut tiem izmantot savas tiesības uz īpašumu, reliģiju un citas cilvēktiesības, kas izriet no Kipras Republikas konstitucionālās kārtības un acquis communautaire, kā arī ES pamatprincipiem un pamatvērtībām; |
| --- | --- |

46.

atgādina par attiecīgajiem ECT lēmumiem un aicina Turcijas valdību nekavējoties izbeigt Kipras pilsoņu cilvēktiesību pārkāpumus un ļaut tiem izmantot savas tiesības uz īpašumu, reliģiju un citas cilvēktiesības, kas izriet no Kipras Republikas konstitucionālās kārtības un acquis communautaire, kā arī ES pamatprincipiem un pamatvērtībām;

| 47. | nosoda Turcijas izmitināšanas politiku un aicina Turciju atturēties no turpmākas Turcijas iedzīvotāju izmitināšanas okupētajās Kipras teritorijās, jo tas ir pretrunā Ženēvas konvencijai un starptautisko tiesību principiem; mudina Turciju pārtraukt visas darbības, kas izmaina salas demogrāfisko līdzsvaru un tādējādi kavē risinājuma rašanu nākotnē; |
| --- | --- |

47.

nosoda Turcijas izmitināšanas politiku un aicina Turciju atturēties no turpmākas Turcijas iedzīvotāju izmitināšanas okupētajās Kipras teritorijās, jo tas ir pretrunā Ženēvas konvencijai un starptautisko tiesību principiem; mudina Turciju pārtraukt visas darbības, kas izmaina salas demogrāfisko līdzsvaru un tādējādi kavē risinājuma rašanu nākotnē;

| 48. | aicina Turciju sniegt Komitejai bezvēsts pazudušo personu jautājumos pilnīgu piekļuvi visiem attiecīgajiem arhīviem un militārajām zonām Kipras ziemeļu daļā, lai veiktu ekshumāciju, un sniegt visu atbilstošo informāciju, kas palīdzētu atrast pārvietotās mirstīgās atliekas; prasa veltīt īpašu uzmanību darbam, ko veic Komiteja bezvēsts pazudušo personu jautājumos; |
| --- | --- |

48.

aicina Turciju sniegt Komitejai bezvēsts pazudušo personu jautājumos pilnīgu piekļuvi visiem attiecīgajiem arhīviem un militārajām zonām Kipras ziemeļu daļā, lai veiktu ekshumāciju, un sniegt visu atbilstošo informāciju, kas palīdzētu atrast pārvietotās mirstīgās atliekas; prasa veltīt īpašu uzmanību darbam, ko veic Komiteja bezvēsts pazudušo personu jautājumos;

| 49. | mudina Turciju un Armēniju uzsākt savu attiecību normalizēšanu, bez priekšnosacījumiem ratificējot protokolus par diplomātisko attiecību nodibināšanu, atverot robežas un aktīvi uzlabojot savstarpējās attiecības, jo īpaši saistībā ar pārrobežu sadarbību un ekonomisko integrāciju; atzinīgi vērtē notiekošo dialogu starp Turciju un Armēniju; |
| --- | --- |

49.

mudina Turciju un Armēniju uzsākt savu attiecību normalizēšanu, bez priekšnosacījumiem ratificējot protokolus par diplomātisko attiecību nodibināšanu, atverot robežas un aktīvi uzlabojot savstarpējās attiecības, jo īpaši saistībā ar pārrobežu sadarbību un ekonomisko integrāciju; atzinīgi vērtē notiekošo dialogu starp Turciju un Armēniju;

o

o o

| 50. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Turcijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

50.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas priekšsēdētājam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Turcijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 341 E, 16.12.2010., 59. lpp.

(2)  OV C 199 E, 7.7.2012., 98. lpp.

(3)  OV C 257 E, 6.9.2013., 38. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0184.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0277.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0235.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0052.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0014.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0094.

(10)  OV L 51, 26.2.2008., 4. lpp.

---

Ceturtdiena, 2015. gada 11. jūnija

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/61

---

P8_TA(2015)0229

Sīrija – stāvoklis Palmīrā un Mazen Darwish lieta

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par Sīriju — stāvoklis Palmīrā un Mazen Darwish lieta (2015/2732(RSP))

(2016/C 407/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, tostarp 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, tostarp 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2015. gada 6. februāra paziņojumu “Sīrijas un Irākas un IS/Da’esh radītā apdraudējuma ES reģionālās stratēģijas aspekti”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2015. gada 6. februāra paziņojumu “Sīrijas un Irākas un IS/Da’esh radītā apdraudējuma ES reģionālās stratēģijas aspekti”,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra un ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos paziņojumus un ziņojumus par konfliktu Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra un ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos paziņojumus un ziņojumus par konfliktu Sīrijā,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes izveidotās Neatkarīgās starptautiskās izmeklēšanas komisijas Sīrijas jautājumā ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes izveidotās Neatkarīgās starptautiskās izmeklēšanas komisijas Sīrijas jautājumā ziņojumus,

| — | ņemot vērā 1998. gada 17. jūlijā pieņemtos Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus un jo īpaši to 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta ix) punktu, kurā ir noteikts, ka rīcība, ar kuru apzināti īsteno pret vēsturiskiem pieminekļiem vērstus uzbrukumus, ir uzskatāma par kara noziegumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 17. jūlijā pieņemtos Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus un jo īpaši to 8. panta 2. punkta b) apakšpunkta ix) punktu, kurā ir noteikts, ka rīcība, ar kuru apzināti īsteno pret vēsturiskiem pieminekļiem vērstus uzbrukumus, ir uzskatāma par kara noziegumu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju par IS/Da’esh veikto kultūras priekšmetu iznīcināšanu (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju par IS/Da’esh veikto kultūras priekšmetu iznīcināšanu (2);

| — | ņemot vērā LESD 167. pantu, kurā ir noteikts, ka “Savienība un dalībvalstis kultūras jomā veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 167. pantu, kurā ir noteikts, ka “Savienība un dalībvalstis kultūras jomā veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi”,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 116/2009 par kultūras priekšmetu izvešanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 116/2009 par kultūras priekšmetu izvešanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 25.un 26. oktobra sanāksmē pieņemto rezolūciju par neoficiāla tādu iestāžu un ekspertu tīkla izveidi kārtībsargāšanas jomā, kas atbild par kultūras priekšmetiem (EU CULNET), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25.un 26. oktobra sanāksmē pieņemto rezolūciju par neoficiāla tādu iestāžu un ekspertu tīkla izveidi kārtībsargāšanas jomā, kas atbild par kultūras priekšmetiem (EU CULNET),

| — | ņemot vērā 1999.gada otro protokolu par Hāgas 1954. gada konvenciju par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999.gada otro protokolu par Hāgas 1954. gada konvenciju par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2015. gada 21. maija paziņojumu par stāvokli Palmīrā un ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton runas personas 2012. gada 17. februāra paziņojumu, kurā tiek nosodīta Mazen Darwich apcietināšana, un ES 2012. gada 3. aprīļa vietējo paziņojumu par Mazen Darwish un vēl septiņu citu cilvēktiesību aizstāvju nepārtraukto turēšanu apcietinājumā, neuzrādot viņiem apsūdzības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2015. gada 21. maija paziņojumu par stāvokli Palmīrā un ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton runas personas 2012. gada 17. februāra paziņojumu, kurā tiek nosodīta Mazen Darwich apcietināšana, un ES 2012. gada 3. aprīļa vietējo paziņojumu par Mazen Darwish un vēl septiņu citu cilvēktiesību aizstāvju nepārtraukto turēšanu apcietinājumā, neuzrādot viņiem apsūdzības,

| — | ņemot vērā 2004. gada jūnijā pieņemtās un 2008. gadā atjauninātās ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada jūnijā pieņemtās un 2008. gadā atjauninātās ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2222 (2015. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2222 (2015. gads),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā kopš konflikta Sīrijā sākuma 2011. gadā dzīvības ir zaudējuši vairāk nekā 220 000 cilvēki, no kuriem lielākā daļa civiliedzīvotāji; tā kā Bashar al-Assad režīms, IS/Da’esh, grupējums Jabhat al Nusrah un citas konfliktā iesaistītās puses masveidā un vairākkārt pārkāpa cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; tā kā lielum lielais vairums šo noziegumu izdarītāju nav sodīti joprojām; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš konflikta Sīrijā sākuma 2011. gadā dzīvības ir zaudējuši vairāk nekā 220 000 cilvēki, no kuriem lielākā daļa civiliedzīvotāji; tā kā Bashar al-Assad režīms, IS/Da’esh, grupējums Jabhat al Nusrah un citas konfliktā iesaistītās puses masveidā un vairākkārt pārkāpa cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības; tā kā lielum lielais vairums šo noziegumu izdarītāju nav sodīti joprojām;

| B. | tā kā pēdējo dažu mēnešu laikā ir pieņēmusies spēkā tādu paņēmienu izmantošana kā spīdzināšana, masveida apcietināšanas un apdzīvoto teritoriju liela mēroga iznīcināšana; tā kā patlaban pārvieto Sīrijas iedzīvotāju lielu skaitu un tā kā daži pat ir spiesti doties tālāk prom no viņiem nepieciešamās humanitārās palīdzības; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo dažu mēnešu laikā ir pieņēmusies spēkā tādu paņēmienu izmantošana kā spīdzināšana, masveida apcietināšanas un apdzīvoto teritoriju liela mēroga iznīcināšana; tā kā patlaban pārvieto Sīrijas iedzīvotāju lielu skaitu un tā kā daži pat ir spiesti doties tālāk prom no viņiem nepieciešamās humanitārās palīdzības;

| C. | tā kā IS/Da’esh Palmīrā kopš šīs senās Sīrijas pilsētas ieņemšanas ir nogalinājusi vismaz 400 cilvēku, tostarp sievietes un bērnus, un saskaņā ar Sīrijas Cilvēktiesību novērošanas centra datiem ir izpildījusi nāves sodu vismaz 217 cilvēkiem un papildus tam ir aizturējusi 600, tostarp sievietes un bērnus, apsūdzot viņus darījumos ar režīma spēkiem un režīma locekļu slēpšanā savās mājās; |
| --- | --- |

C.

tā kā IS/Da’esh Palmīrā kopš šīs senās Sīrijas pilsētas ieņemšanas ir nogalinājusi vismaz 400 cilvēku, tostarp sievietes un bērnus, un saskaņā ar Sīrijas Cilvēktiesību novērošanas centra datiem ir izpildījusi nāves sodu vismaz 217 cilvēkiem un papildus tam ir aizturējusi 600, tostarp sievietes un bērnus, apsūdzot viņus darījumos ar režīma spēkiem un režīma locekļu slēpšanā savās mājās;

| D. | tā kā Palmīras pilsētas krišanai sekoja nikni Bashar al-Assad atbalstošo spēku gaisa uzbrukumi, nogalinot vairāk kā duci civiliedzīvotāju un daudzus uz vietas palikušos iedzīvotājus piespiežot doties bēgļu gaitās; |
| --- | --- |

D.

tā kā Palmīras pilsētas krišanai sekoja nikni Bashar al-Assad atbalstošo spēku gaisa uzbrukumi, nogalinot vairāk kā duci civiliedzīvotāju un daudzus uz vietas palikušos iedzīvotājus piespiežot doties bēgļu gaitās;

| E. | tā kā pēc pēdējā uzbrukuma 2015. gada aprīlī un maijā IS/Da’esh2015. gada 17. maijā ieņēma Ramadi un 2015. gada 21. maijā Palmīras pilsētu, savā kontrolē pārņemot 50 % Sīrijas teritorijas; tā kā saskaņā ar dažiem avotiem tā sauktajai Islāma valstij ir transnacionāls raksturs un ievērojami finanšu resursi, kā arī apmēram 200 000 kaujinieku, tā apdraud plašāku reģionu; tā kā tiek lēsts, ka šo bruņoto grupējumu rindās cīnās tūkstošiem ārzemnieku, tostarp ES pilsoņu; tā kā IS/Da’esh pieņemšanās spēkā ir pastiprinājusi humanitāro krīzi, kas jo īpaši izpaužas kā civiliedzīvotāju masveida pārvietošana; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc pēdējā uzbrukuma 2015. gada aprīlī un maijā IS/Da’esh2015. gada 17. maijā ieņēma Ramadi un 2015. gada 21. maijā Palmīras pilsētu, savā kontrolē pārņemot 50 % Sīrijas teritorijas; tā kā saskaņā ar dažiem avotiem tā sauktajai Islāma valstij ir transnacionāls raksturs un ievērojami finanšu resursi, kā arī apmēram 200 000 kaujinieku, tā apdraud plašāku reģionu; tā kā tiek lēsts, ka šo bruņoto grupējumu rindās cīnās tūkstošiem ārzemnieku, tostarp ES pilsoņu; tā kā IS/Da’esh pieņemšanās spēkā ir pastiprinājusi humanitāro krīzi, kas jo īpaši izpaužas kā civiliedzīvotāju masveida pārvietošana;

| F. | tā kā 2015. gada 5. jūnijā ANO Drošības padomes dalībvalstis pauda sašutumu par to, ka Sīrijā pieaug vardarbība un civiliedzīvotāji cieš no uzbrukumiem, un nosodīja IS/Da’esh, grupējuma Jabhat al Nusrah un citu Sīrijā darbojošos teroristu grupu veiktos terora aktus; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada 5. jūnijā ANO Drošības padomes dalībvalstis pauda sašutumu par to, ka Sīrijā pieaug vardarbība un civiliedzīvotāji cieš no uzbrukumiem, un nosodīja IS/Da’esh, grupējuma Jabhat al Nusrah un citu Sīrijā darbojošos teroristu grupu veiktos terora aktus;

| G. | tā kā Palmīra atrodas starp Damasku un valsts austrumu pilsētu Deir ez Zoru un tā kā tās tuvumā atrodas nozīmīgi gāzes lauki un fosfāta raktuves; tā kā Palmīras ieņemšana sakrita ar IS/Da’esh ieiešanu Ramadi pilsētā, kas atrodas Irākas Anbaras provincē, taču tā notika arī neilgi pēc tam, kad IS/Da’esh zaudēja teritoriju ap Tikrītu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Palmīra atrodas starp Damasku un valsts austrumu pilsētu Deir ez Zoru un tā kā tās tuvumā atrodas nozīmīgi gāzes lauki un fosfāta raktuves; tā kā Palmīras ieņemšana sakrita ar IS/Da’esh ieiešanu Ramadi pilsētā, kas atrodas Irākas Anbaras provincē, taču tā notika arī neilgi pēc tam, kad IS/Da’esh zaudēja teritoriju ap Tikrītu;

| H. | atgādina, ka šī senā pilsēta, kurai ir vairāk kā 2 000 gadu, ir kvalificēta kā kultūras vērtība, kas ir reģistrēta UNESCO pasaules mantojuma klāstā; tā kā UNESCO ģenerāldirektore 2015. gada 21. maijā aicināja nekavējoties izbeigt karadarbību Palmīrā; |
| --- | --- |

H.

atgādina, ka šī senā pilsēta, kurai ir vairāk kā 2 000 gadu, ir kvalificēta kā kultūras vērtība, kas ir reģistrēta UNESCO pasaules mantojuma klāstā; tā kā UNESCO ģenerāldirektore 2015. gada 21. maijā aicināja nekavējoties izbeigt karadarbību Palmīrā;

| I. | tā kā Palmīra ir Sīrijas bagātā kultūras mantojuma simbols, kurā atrodas tādas lielas pilsētas monumentālas drupas, kura bija viena no vissvarīgākajiem antīkās pasaules kultūras centriem; tā kā IS/Da’esh masveida slepkavības un arheoloģisko un kultūras pieminekļu iznīcināšanu atsevišķos gadījumos kvalificēja kā noziegumus pret cilvēci un kultūrgenocīdu un tās pielīdzināja kara noziegumiem, kas definēti Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtos; tā kā šos regulāros uzbrukumus kultūras mantojumam UNESCO ģenerāldirektore Irina Bokova apzīmēja ar jēdzienu “kultūrgenocīds”; |
| --- | --- |

I.

tā kā Palmīra ir Sīrijas bagātā kultūras mantojuma simbols, kurā atrodas tādas lielas pilsētas monumentālas drupas, kura bija viena no vissvarīgākajiem antīkās pasaules kultūras centriem; tā kā IS/Da’esh masveida slepkavības un arheoloģisko un kultūras pieminekļu iznīcināšanu atsevišķos gadījumos kvalificēja kā noziegumus pret cilvēci un kultūrgenocīdu un tās pielīdzināja kara noziegumiem, kas definēti Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtos; tā kā šos regulāros uzbrukumus kultūras mantojumam UNESCO ģenerāldirektore Irina Bokova apzīmēja ar jēdzienu “kultūrgenocīds”;

| J. | tā kā IS/Da’esh, īstenojot iebiedēšanas un naida sēšanas kara taktiku, regulāri uzbrūk kultūras pieminekļiem gan Irākā, gan Sīrijā un un iznīcina tos; tā kā Palmīras vēstures mantojumam draud bojāeja, jo šī pilsēta ir kritusi IS/Da’esh varā; |
| --- | --- |

J.

tā kā IS/Da’esh, īstenojot iebiedēšanas un naida sēšanas kara taktiku, regulāri uzbrūk kultūras pieminekļiem gan Irākā, gan Sīrijā un un iznīcina tos; tā kā Palmīras vēstures mantojumam draud bojāeja, jo šī pilsēta ir kritusi IS/Da’esh varā;

| K. | tā kā Ārlietu padomes 2015. gada 16. martā pieņemtajā Sīrijas un Irākas un IS/Da’esh radītā apdraudējuma ES reģionālajā stratēģijā ES stingri nosoda arheoloģijas un kultūras pieminekļu apzinātu iznīcināšanu un aizrāda, ka šādas darbības var pielīdzināt kara noziegumiem, kas definēti Starptautiskās Krimināltiesas (SK) Romas statūtos; |
| --- | --- |

K.

tā kā Ārlietu padomes 2015. gada 16. martā pieņemtajā Sīrijas un Irākas un IS/Da’esh radītā apdraudējuma ES reģionālajā stratēģijā ES stingri nosoda arheoloģijas un kultūras pieminekļu apzinātu iznīcināšanu un aizrāda, ka šādas darbības var pielīdzināt kara noziegumiem, kas definēti Starptautiskās Krimināltiesas (SK) Romas statūtos;

| L. | tā kā UNESCO un citi partneri sāka īstenot projektu “Sīrijas mantojuma glābšana”, kura paredzētais termiņš ir trīs gadi un mērķis ir steidzami aizsargāt kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā UNESCO un citi partneri sāka īstenot projektu “Sīrijas mantojuma glābšana”, kura paredzētais termiņš ir trīs gadi un mērķis ir steidzami aizsargāt kultūras mantojumu;

| M. | tā kā kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība tagad ir trešā lielākā tirdzniecība pēc narkotiku un ieroču tirdzniecības, tā kā šo nelikumīgo tirdzniecību galvenokārt īsteno organizētās noziedzības tīkli un tā kā nav nedz pienācīgi aprīkoti pašreizējie valstu un starptautiskie mehānismi, nedz tiem tiek sniegts atbalsts, lai šo problēmu atrisinātu; tā kā ES ir veikusi visus atbilstošos pasākumus, lai saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2199 (2015) novērstu kultūras priekšmetu nelikumīgo tirdzniecību; |
| --- | --- |

M.

tā kā kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība tagad ir trešā lielākā tirdzniecība pēc narkotiku un ieroču tirdzniecības, tā kā šo nelikumīgo tirdzniecību galvenokārt īsteno organizētās noziedzības tīkli un tā kā nav nedz pienācīgi aprīkoti pašreizējie valstu un starptautiskie mehānismi, nedz tiem tiek sniegts atbalsts, lai šo problēmu atrisinātu; tā kā ES ir veikusi visus atbilstošos pasākumus, lai saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2199 (2015) novērstu kultūras priekšmetu nelikumīgo tirdzniecību;

| N. | tā kā kopš Sīrijas konflikta sākuma 2011. gada martā ir veikti liela mēroga nopietni cilvēktiesību pārkāpumi, jo īpaši neatkarīgo žurnālistu, cilvēktiesību aizstāvju, humanitāro un medicīnas darbinieku apzināta vajāšana, viņu patvaļīga aizturēšana un pazušana, jo viņiem Sīrijā izsaka draudus, pret viņiem izdara vardarbības aktus, viņus nepamatoti aiztur un nolaupa; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopš Sīrijas konflikta sākuma 2011. gada martā ir veikti liela mēroga nopietni cilvēktiesību pārkāpumi, jo īpaši neatkarīgo žurnālistu, cilvēktiesību aizstāvju, humanitāro un medicīnas darbinieku apzināta vajāšana, viņu patvaļīga aizturēšana un pazušana, jo viņiem Sīrijā izsaka draudus, pret viņiem izdara vardarbības aktus, viņus nepamatoti aiztur un nolaupa;

| O. | tā kā Sīrijas žurnālists un aktīvists, kā arī Sīrijas Mediju un vārda brīvības centra priekšsēdētājs Mazen Darwish ir ieslodzīts kopš 2012. gada un tā kā kopš tā laika ieslodzījumā atrodas arī Hani Al-Zaitani un Hussain Ghrer, jo viņi strādāja, aizstāvot vārda brīvību; tā kā Mazen Darwish esot nopietni spīdzināts un cietis no sliktas izturēšanās un 2015. gada 6. maijā tika aizvests uz nezināmu vietu; tā kā Mazen Darwish tika piešķirta UNESCO 2015. gada brīvības balva un citas nozīmīgas starptautiskas balvas, piemēram, 2015. gada Lutera pilsētu balva – “Nenobiedētais vārds”, 2013. gada Bruno-Kreisky balva par nopelniem cilvēktiesību jomā un 2014. gada PEN-Pinter balva; tā kā fakts, ka Mazen Darwish, Hani Al-Zaitani un Hussain Ghrer joprojām atrodas ieslodzījumā, ir uzskatāms par papildu pieradījumu Sīrijā valdošā Bashar al-Assad režīma represīvajai dabai; |
| --- | --- |

O.

tā kā Sīrijas žurnālists un aktīvists, kā arī Sīrijas Mediju un vārda brīvības centra priekšsēdētājs Mazen Darwish ir ieslodzīts kopš 2012. gada un tā kā kopš tā laika ieslodzījumā atrodas arī Hani Al-Zaitani un Hussain Ghrer, jo viņi strādāja, aizstāvot vārda brīvību; tā kā Mazen Darwish esot nopietni spīdzināts un cietis no sliktas izturēšanās un 2015. gada 6. maijā tika aizvests uz nezināmu vietu; tā kā Mazen Darwish tika piešķirta UNESCO 2015. gada brīvības balva un citas nozīmīgas starptautiskas balvas, piemēram, 2015. gada Lutera pilsētu balva – “Nenobiedētais vārds”, 2013. gada Bruno-Kreisky balva par nopelniem cilvēktiesību jomā un 2014. gada PEN-Pinter balva; tā kā fakts, ka Mazen Darwish, Hani Al-Zaitani un Hussain Ghrer joprojām atrodas ieslodzījumā, ir uzskatāms par papildu pieradījumu Sīrijā valdošā Bashar al-Assad režīma represīvajai dabai;

| P. | tā kā ANO Ģenerālās asamblejas 2013. gada 15. maija rezolūcijā 67/262 prasīts Sīrijas varas iestādēm nekavējoties atbrīvot visas patvaļīgi aizturētās personas, tostarp Sīrijas Plašsaziņas līdzekļu un vārda brīvības centra locekļus; |
| --- | --- |

P.

tā kā ANO Ģenerālās asamblejas 2013. gada 15. maija rezolūcijā 67/262 prasīts Sīrijas varas iestādēm nekavējoties atbrīvot visas patvaļīgi aizturētās personas, tostarp Sīrijas Plašsaziņas līdzekļu un vārda brīvības centra locekļus;

| Q. | tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein2015. gada 19. februārī aicināja Sīrijas varas iestādes atbrīvot visas personas, kas aizturētas par miermīlīgu savu uzskatu paušanu, tostarp Mazen Darwish; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein2015. gada 19. februārī aicināja Sīrijas varas iestādes atbrīvot visas personas, kas aizturētas par miermīlīgu savu uzskatu paušanu, tostarp Mazen Darwish;

| R. | tā kā simtiem cilvēktiesību aizstāvju Sīrijā ir nācies saskarties ar draudiem, vardarbību un patvaļīgiem arestiem vai arī viņi ir pazuduši; tā kā viņu vidū ir arī cilvēktiesību advokāts un 2011. gada Saharova balvas laureāts Razan Zeitouneh, kurš tika nolaupīts Dūmā 2013. gada 9. decembrī, |
| --- | --- |

R.

tā kā simtiem cilvēktiesību aizstāvju Sīrijā ir nācies saskarties ar draudiem, vardarbību un patvaļīgiem arestiem vai arī viņi ir pazuduši; tā kā viņu vidū ir arī cilvēktiesību advokāts un 2011. gada Saharova balvas laureāts Razan Zeitouneh, kurš tika nolaupīts Dūmā 2013. gada 9. decembrī,

| 1. | stingri nosoda briesmīgos, sistemātiskos un plaši izplatītos cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ko veicis al-Assad režīms un IS/Da’esh un citiem džihāda grupējumiem Sīrijā piederīgi teroristi, kā arī spriedumus un apsūdzības, kas vērstas pret politiskajiem, pilsoniskajiem un cilvēktiesību aktīvistiem, blogeriem un žurnālistiem; atkārtoti pauž absolūtu nosodījumu Sīrijas valdībai par to, ka tā izmanto spīdzināšanu, pastiprinātu apšaudi un bombardēšanu no gaisa, tostarp ar tvertņveida bumbām; izsaka cietušajiem dziļu līdzjūtību; ir dziļi satriekts par sirdi plosošajām cilvēku ciešanām un bojāgājušo skaitu Sīrijas konfliktā un pauž ārkārtīgas bažas par humanitārās un drošības situācijas pasliktināšanos Sīrijā; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda briesmīgos, sistemātiskos un plaši izplatītos cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ko veicis al-Assad režīms un IS/Da’esh un citiem džihāda grupējumiem Sīrijā piederīgi teroristi, kā arī spriedumus un apsūdzības, kas vērstas pret politiskajiem, pilsoniskajiem un cilvēktiesību aktīvistiem, blogeriem un žurnālistiem; atkārtoti pauž absolūtu nosodījumu Sīrijas valdībai par to, ka tā izmanto spīdzināšanu, pastiprinātu apšaudi un bombardēšanu no gaisa, tostarp ar tvertņveida bumbām; izsaka cietušajiem dziļu līdzjūtību; ir dziļi satriekts par sirdi plosošajām cilvēku ciešanām un bojāgājušo skaitu Sīrijas konfliktā un pauž ārkārtīgas bažas par humanitārās un drošības situācijas pasliktināšanos Sīrijā;

| 2. | nosoda IS/Da’esh veikto Palmīras sagrābšanu 2015. gada 21. maijā pēc deviņas dienas ilga asiņaina uzbrukuma un pauž nožēlu par IS/Da’esh pēc tam veikto vismaz 217 personu nogalināšanu pilsētā un tās apkārtnē un daudzajiem pārkāpumiem un zvērībām “kalifātā”, ko tā pašpasludinājusi savā kontrolē esošajos Sīrijas un Irākas apgabalos; |
| --- | --- |

2.

nosoda IS/Da’esh veikto Palmīras sagrābšanu 2015. gada 21. maijā pēc deviņas dienas ilga asiņaina uzbrukuma un pauž nožēlu par IS/Da’esh pēc tam veikto vismaz 217 personu nogalināšanu pilsētā un tās apkārtnē un daudzajiem pārkāpumiem un zvērībām “kalifātā”, ko tā pašpasludinājusi savā kontrolē esošajos Sīrijas un Irākas apgabalos;

| 3. | pauž bažas par situāciju ap Palmīru un tūkstošiem Palmīras iedzīvotāju stāvokli pilsētas iekšienē, kā arī par personām, kas tika pārvietotas IS/Da’esh uzbrukuma dēļ, un par sievietēm un bērniem Palmīrā, ņemot vērā IS/Da’esh raksturīgo citur veikto sieviešu un bērnu nolaupīšanu un ekspluatāciju un pret viņiem vērstu vardarbību, tostarp izvarošanu, seksuālu izmantošanu, piespiedu laulības un bērnu piespiedu vervēšanu; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par situāciju ap Palmīru un tūkstošiem Palmīras iedzīvotāju stāvokli pilsētas iekšienē, kā arī par personām, kas tika pārvietotas IS/Da’esh uzbrukuma dēļ, un par sievietēm un bērniem Palmīrā, ņemot vērā IS/Da’esh raksturīgo citur veikto sieviešu un bērnu nolaupīšanu un ekspluatāciju un pret viņiem vērstu vardarbību, tostarp izvarošanu, seksuālu izmantošanu, piespiedu laulības un bērnu piespiedu vervēšanu;

| 4. | mudina Padomi, Komisiju un augsto pārstāvi darīt pieejamus visus nepieciešamos finanšu līdzekļus un cilvēkresursus, lai palīdzētu bēgļiem; |
| --- | --- |

4.

mudina Padomi, Komisiju un augsto pārstāvi darīt pieejamus visus nepieciešamos finanšu līdzekļus un cilvēkresursus, lai palīdzētu bēgļiem;

| 5. | atzinīgi vērtē apņemšanos dubultot IS/Da’esh sakaušanai veltītās kopīgās pūles, kas tika pausta pret IS/Da’esh vērstās starptautiskās koalīcijas ministru sanāksmē Parīzē 2015. gada 2. jūnijā; aicina šo koalīciju pastiprināt pūles, lai īstenotu kopīgu daudzdimensionālu un ilgtermiņa stratēģiju, kas paredzēta IS/Da’esh novājināšanai un beigu beigās — likvidācijai; uzsver, ka šī stratēģija jāīsteno, pastiprinot sadarbību ar visiem valstiskajiem un nevalstiskajiem dalībniekiem šajā reģionā, kas iesaistījušies cīņā pret IS/Da’esh; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē apņemšanos dubultot IS/Da’esh sakaušanai veltītās kopīgās pūles, kas tika pausta pret IS/Da’esh vērstās starptautiskās koalīcijas ministru sanāksmē Parīzē 2015. gada 2. jūnijā; aicina šo koalīciju pastiprināt pūles, lai īstenotu kopīgu daudzdimensionālu un ilgtermiņa stratēģiju, kas paredzēta IS/Da’esh novājināšanai un beigu beigās — likvidācijai; uzsver, ka šī stratēģija jāīsteno, pastiprinot sadarbību ar visiem valstiskajiem un nevalstiskajiem dalībniekiem šajā reģionā, kas iesaistījušies cīņā pret IS/Da’esh;

| 6. | saglabā pārliecību, ka efektīva konflikta noregulēšana un ilgtspējīgs miers Sīrijā nav iespējami, ja nenotiek saukšana pie atbildības par visu pušu konflikta laikā veiktajiem noziegumiem; |
| --- | --- |

6.

saglabā pārliecību, ka efektīva konflikta noregulēšana un ilgtspējīgs miers Sīrijā nav iespējami, ja nenotiek saukšana pie atbildības par visu pušu konflikta laikā veiktajiem noziegumiem;

| 7. | atgādina, ka Sīrijas krīzes ilgtspējīgu risinājumu iespējams panākt vienīgi ar visu pušu politisku vienošanos, kuras pamatā ir Ženēvas 2012. gada 30. jūnija paziņojums un kuru atbalsta starptautiskā sabiedrība; aicina ANO īpašo sūtni Staffan de Mistura sadarboties ar visām pusēm, lai īstenotu patiesu politisku pāreju, kas atbilstu Sīrijas iedzīvotāju pamatotajām gaidām un dotu viņiem iespēju neatkarīgi un demokrātiski lemt par savu nākotni; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka Sīrijas krīzes ilgtspējīgu risinājumu iespējams panākt vienīgi ar visu pušu politisku vienošanos, kuras pamatā ir Ženēvas 2012. gada 30. jūnija paziņojums un kuru atbalsta starptautiskā sabiedrība; aicina ANO īpašo sūtni Staffan de Mistura sadarboties ar visām pusēm, lai īstenotu patiesu politisku pāreju, kas atbilstu Sīrijas iedzīvotāju pamatotajām gaidām un dotu viņiem iespēju neatkarīgi un demokrātiski lemt par savu nākotni;

| 8. | pauž nopietnas bažas par lielo finansējuma trūkumu 2014. gada ANO aicinājumiem, kādēļ uz laiku tika apturēta Pasaules Pārtikas programmas ietvaros sniegtā palīdzība Sīrijas bēgļiem; tādēļ mudina starptautisko sabiedrību reaģēt uz drīzumā gaidāmajiem aicinājumiem un palielināt finansējumu un palīdzību; |
| --- | --- |

8.

pauž nopietnas bažas par lielo finansējuma trūkumu 2014. gada ANO aicinājumiem, kādēļ uz laiku tika apturēta Pasaules Pārtikas programmas ietvaros sniegtā palīdzība Sīrijas bēgļiem; tādēļ mudina starptautisko sabiedrību reaģēt uz drīzumā gaidāmajiem aicinājumiem un palielināt finansējumu un palīdzību;

| 9. | aicina starptautisko sabiedrību darīt vairāk, lai rastu risinājumus krīzes mazināšanai un kara pārtraukšanai Sīrijā, un atbalsta cīņā pret IS Sīrijā un Irākā iesaistītos dalībniekus; aicina šī reģiona valdības sadarboties šajā cīņā, jo tikai cieša sadarbība drošības jautājumos dos iespēju atjaunot mieru un drošību reģionā; |
| --- | --- |

9.

aicina starptautisko sabiedrību darīt vairāk, lai rastu risinājumus krīzes mazināšanai un kara pārtraukšanai Sīrijā, un atbalsta cīņā pret IS Sīrijā un Irākā iesaistītos dalībniekus; aicina šī reģiona valdības sadarboties šajā cīņā, jo tikai cieša sadarbība drošības jautājumos dos iespēju atjaunot mieru un drošību reģionā;

| 10. | aicina starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai aizsargātu civiliedzīvotājus un nosargātu unikālo kultūras mantojumu Palmīrā, kā arī aicina visas puses nekavējoties pārtraukt sadursmes Palmīrā un nodrošināt drošu izkļūšanu civiliedzīvotājiem, kuri bēg no vardarbības; |
| --- | --- |

10.

aicina starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai aizsargātu civiliedzīvotājus un nosargātu unikālo kultūras mantojumu Palmīrā, kā arī aicina visas puses nekavējoties pārtraukt sadursmes Palmīrā un nodrošināt drošu izkļūšanu civiliedzīvotājiem, kuri bēg no vardarbības;

| 11. | prasa nekavējoties pārtraukt kultūras mantojuma, tostarp reliģisku objektu un artefaktu, iznīcināšanu Sīrijā un Irākā; uzsver, ka nedrīkst samierināties ar šādām IS/Da’esh vai citu personu, grupu, uzņēmumu vai struktūru veiktām darbībām, un prasa saglabāt arī Irākas kultūras mantojumu, aizsargājot kultūras un reliģiskas vērtības un objektus saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām; |
| --- | --- |

11.

prasa nekavējoties pārtraukt kultūras mantojuma, tostarp reliģisku objektu un artefaktu, iznīcināšanu Sīrijā un Irākā; uzsver, ka nedrīkst samierināties ar šādām IS/Da’esh vai citu personu, grupu, uzņēmumu vai struktūru veiktām darbībām, un prasa saglabāt arī Irākas kultūras mantojumu, aizsargājot kultūras un reliģiskas vērtības un objektus saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām;

| 12. | mudina ES un dalībvalstis sākt izpratnes veicināšanas kampaņas, lai atturētu no konflikta skartajos apgabalos iegūtu kultūras vērtību nelikumīgas iegādes un pārdošanas; |
| --- | --- |

12.

mudina ES un dalībvalstis sākt izpratnes veicināšanas kampaņas, lai atturētu no konflikta skartajos apgabalos iegūtu kultūras vērtību nelikumīgas iegādes un pārdošanas;

| 13. | atkārtoti norāda uz kultūras mantojuma lielo nozīmi visai cilvēcei un tādēļ uzskata, ka tā iznīcināšana būtu jāuzskata par neattaisnojamu kara noziegumu; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti norāda uz kultūras mantojuma lielo nozīmi visai cilvēcei un tādēļ uzskata, ka tā iznīcināšana būtu jāuzskata par neattaisnojamu kara noziegumu;

| 14. | uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāapvieno spēki, lai novērstu kultūras vērtību un kultūras artefaktu nelikumīgu tirdzniecību, kas palīdz finansēt IS/Da’esh; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāapvieno spēki, lai novērstu kultūras vērtību un kultūras artefaktu nelikumīgu tirdzniecību, kas palīdz finansēt IS/Da’esh;

| 15. | atbalsta UNESCO ģenerāldirektores paziņojumus un visus ANO un UNESCO īpašos pasākumus, kas veikti, lai aizsargātu Palmīru vai jebkuru citu apdraudētu kultūras un vēstures objektu; |
| --- | --- |

15.

atbalsta UNESCO ģenerāldirektores paziņojumus un visus ANO un UNESCO īpašos pasākumus, kas veikti, lai aizsargātu Palmīru vai jebkuru citu apdraudētu kultūras un vēstures objektu;

| 16. | prasa ANO ģenerālsekretāram aicināt Drošības padomi izskatīt jautājumu par rezolūcijas pieņemšanu nolūkā aizsargāt visus teroristu grupējumu un IS/Da’esh apdraudētos kultūras objektus; |
| --- | --- |

16.

prasa ANO ģenerālsekretāram aicināt Drošības padomi izskatīt jautājumu par rezolūcijas pieņemšanu nolūkā aizsargāt visus teroristu grupējumu un IS/Da’esh apdraudētos kultūras objektus;

| 17. | aicina dalībvalstis un Savienības iestādes sadarbībā ar ANO veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu apdraudētus kultūras, vēsturiskus, reliģiskus un arheoloģiskus objektus Palmīrā un Tuvajos Austrumos kopumā; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis un Savienības iestādes sadarbībā ar ANO veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu apdraudētus kultūras, vēsturiskus, reliģiskus un arheoloģiskus objektus Palmīrā un Tuvajos Austrumos kopumā;

| 18. | atzinīgi vērtē un uzsver vietējo un starptautisko pilsoniskās sabiedrības organizāciju darba izšķirošo nozīmi cilvēktiesību pārkāpumu, pierādījumu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kā arī citu pārkāpumu dokumentēšanā; pauž visdziļāko apbrīnu un solidaritāti ar visiem Sīrijas aktīvistiem, kuri, riskējot ar dzīvību, nenogurstoši turpina uzraudzīt, dokumentēt un ziņot par cilvēktiesību situāciju savā kara plosītajā valstī; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē un uzsver vietējo un starptautisko pilsoniskās sabiedrības organizāciju darba izšķirošo nozīmi cilvēktiesību pārkāpumu, pierādījumu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kā arī citu pārkāpumu dokumentēšanā; pauž visdziļāko apbrīnu un solidaritāti ar visiem Sīrijas aktīvistiem, kuri, riskējot ar dzīvību, nenogurstoši turpina uzraudzīt, dokumentēt un ziņot par cilvēktiesību situāciju savā kara plosītajā valstī;

| 19. | pauž dziļas bažas par humanitāro un cilvēktiesību aizvien sliktāko stāvokli Sīrijā un uzsver, ka saskaņā ar Sīrijas starptautiskajām saistībām ir jāievēro vārda brīvība un cilvēktiesību aizstāvju tiesības veikt savu darbu; atgādina, ka ikvienam ir tiesības uz uzskatu un vārda brīvību un ka tās ir vienas no cilvēka pamattiesībām; nosoda visus preses brīvības pārkāpumus un vardarbību pret žurnālistiem Sīrijā; |
| --- | --- |

19.

pauž dziļas bažas par humanitāro un cilvēktiesību aizvien sliktāko stāvokli Sīrijā un uzsver, ka saskaņā ar Sīrijas starptautiskajām saistībām ir jāievēro vārda brīvība un cilvēktiesību aizstāvju tiesības veikt savu darbu; atgādina, ka ikvienam ir tiesības uz uzskatu un vārda brīvību un ka tās ir vienas no cilvēka pamattiesībām; nosoda visus preses brīvības pārkāpumus un vardarbību pret žurnālistiem Sīrijā;

| 20. | aicina Sīrijas varas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Mazen Darwish un visus tos, kas aizturēti, apsūdzēti un/vai notiesāti par to, ka miermīlīgi izmantojuši savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību, kā arī cilvēktiesību aizstāvjus un politisko tiesību aktīvistus, kuriem patvaļīgi piemērota brīvības atņemšana saistībā ar viņu darbību cilvēktiesību jomā, un atsaukt visas pret viņiem vērstās apsūdzības; |
| --- | --- |

20.

aicina Sīrijas varas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Mazen Darwish un visus tos, kas aizturēti, apsūdzēti un/vai notiesāti par to, ka miermīlīgi izmantojuši savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību, kā arī cilvēktiesību aizstāvjus un politisko tiesību aktīvistus, kuriem patvaļīgi piemērota brīvības atņemšana saistībā ar viņu darbību cilvēktiesību jomā, un atsaukt visas pret viņiem vērstās apsūdzības;

| 21. | mudina Sīrijas varas iestādes nekavējoties informēt par trīs vīriešu likteni un atrašanās vietu, kā arī nepieļaut spīdzināšanu un sliktu apiešanos ar viņiem, ļaut viņiem satikties ar ģimenēm un advokātiem un sniegt viņiem jebkādu medicīnisko palīdzību, ja tāda būtu nepieciešama; |
| --- | --- |

21.

mudina Sīrijas varas iestādes nekavējoties informēt par trīs vīriešu likteni un atrašanās vietu, kā arī nepieļaut spīdzināšanu un sliktu apiešanos ar viņiem, ļaut viņiem satikties ar ģimenēm un advokātiem un sniegt viņiem jebkādu medicīnisko palīdzību, ja tāda būtu nepieciešama;

| 22. | mudina visas dalībvalstis prioritārā kārtā ratificēt Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis veicināt šī nozīmīgā cilvēktiesību instrumenta vispārēju ratifikāciju un īstenošanu un atbalstīt ar šo konvenciju izveidotās ANO Piespiedu pazušanas komitejas darbu; |
| --- | --- |

22.

mudina visas dalībvalstis prioritārā kārtā ratificēt Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis veicināt šī nozīmīgā cilvēktiesību instrumenta vispārēju ratifikāciju un īstenošanu un atbalstīt ar šo konvenciju izveidotās ANO Piespiedu pazušanas komitejas darbu;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO un Arābu valstu līgas īpašajam sūtnim Sīrijā un visām Sīrijas konfliktā iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO un Arābu valstu līgas īpašajam sūtnim Sīrijā un visām Sīrijas konfliktā iesaistītajām pusēm.

---

(1)  Pieņemtie tekti, P8_TA(2015)0187.

(2)  Pieņemtie tekti, P8_TA(2015)0179.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/66

---

P8_TA(2015)0230

Paragvaja – ar bērnu grūtniecību saistītie juridiskie aspekti

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par Paragvaju – ar bērnu grūtniecību saistītie juridiskie aspekti (2015/2733(RSP))

(2016/C 407/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1999. gada starpreģionālās sadarbības pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Mercosur, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada starpreģionālās sadarbības pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Mercosur,

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un ES politiku šajā jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un ES politiku šajā jomā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1567/2003 par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1567/2003 par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (2),

| — | ņemot vērā 1997. gada 26. novembra Paragvajas kriminālkodeksu (Likums Nr. 1160/97), jo īpaši tā 109. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 26. novembra Paragvajas kriminālkodeksu (Likums Nr. 1160/97), jo īpaši tā 109. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā piekto Tūkstošgades attīstības mērķi (māšu veselības uzlabošana), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekto Tūkstošgades attīstības mērķi (māšu veselības uzlabošana),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 3. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. maija paziņojumu par ANO darba grupas jautājumā par diskrimināciju pret sievietēm tiesībās un praksē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. maija paziņojumu par ANO darba grupas jautājumā par diskrimināciju pret sievietēm tiesībās un praksē,

| — | ņemot vērā ANO Konvencija pret spīdzināšanu, kas stājās spēkā 1987. gada 26. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvencija pret spīdzināšanu, kas stājās spēkā 1987. gada 26. jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas 2015. gada marta prasību Paragvajai pārskatīt un grozīt tās tiesību aktus par abortiem, lai nodrošinātu to pieskaņošanu tiesībām citās jomās, kas saistītas ar veselību un dzīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komitejas 2015. gada marta prasību Paragvajai pārskatīt un grozīt tās tiesību aktus par abortiem, lai nodrošinātu to pieskaņošanu tiesībām citās jomās, kas saistītas ar veselību un dzīvību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. pantu,

| A. | tā kā saskaņā ar ANO jaunākajiem datiem 19 % grūtnieču Paragvajā ir nepilngadīgas, vidēji dienā tiek reģistrētas divas dzemdības meitenēm, kuras jaunākas par 14 gadiem, un 2,13 % māšu mirstības gadījumu ir vecuma grupā no 10 līdz 14 gadiem; tā kā ik gadu Paragvajā ar tās 6,8 miljoniem iedzīvotāju grūtniecība iestājas aptuveni 600 meitenēm, kurām ir 14 gadu vai mazāk: ka bērnu grūtniecības īpatsvars ir desmit reižu lielāks nekā citās reģiona valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar ANO jaunākajiem datiem 19 % grūtnieču Paragvajā ir nepilngadīgas, vidēji dienā tiek reģistrētas divas dzemdības meitenēm, kuras jaunākas par 14 gadiem, un 2,13 % māšu mirstības gadījumu ir vecuma grupā no 10 līdz 14 gadiem; tā kā ik gadu Paragvajā ar tās 6,8 miljoniem iedzīvotāju grūtniecība iestājas aptuveni 600 meitenēm, kurām ir 14 gadu vai mazāk: ka bērnu grūtniecības īpatsvars ir desmit reižu lielāks nekā citās reģiona valstīs;

| B. | tā kā Latīņamerikas valstīs māšu mirstības risks ir četras reizes lielāks pusaudzēm līdz 16 gadu vecumam un tā kā 65 % fistulu gadījumu veidojoties pusaudžu grūtniecības laikā, atstājot nopietnas sekas uz viņu dzīvi, tostarp smagas veselības problēmas un izraisot sociālo atstumtību; tā kā agrīna grūtniecība ir bīstama arī zīdaiņiem, kuru mirstība šādas grūtniecības gadījumā par 50 % pārsniedz vidējo rādītāju; tā kā līdz pat 40 % šī reģiona sieviešu ir cietušas no seksuālas vardarbības un tā kā 95 % Latīņamerikā veikto abortu nav dzīvībai droši; |
| --- | --- |

B.

tā kā Latīņamerikas valstīs māšu mirstības risks ir četras reizes lielāks pusaudzēm līdz 16 gadu vecumam un tā kā 65 % fistulu gadījumu veidojoties pusaudžu grūtniecības laikā, atstājot nopietnas sekas uz viņu dzīvi, tostarp smagas veselības problēmas un izraisot sociālo atstumtību; tā kā agrīna grūtniecība ir bīstama arī zīdaiņiem, kuru mirstība šādas grūtniecības gadījumā par 50 % pārsniedz vidējo rādītāju; tā kā līdz pat 40 % šī reģiona sieviešu ir cietušas no seksuālas vardarbības un tā kā 95 % Latīņamerikā veikto abortu nav dzīvībai droši;

| C. | tā kā 2015. gada 21. aprīlī Trinidādas dzemdību un bērnu slimnīcā Asunsjonā ieradās 10 gadus veca meitene, kurai tika konstatēta 21. grūtniecības nedēļa; tā kā pēc meitenes izmeklēšanas slimnīcas direktors publiski atzina, ka šī ir augsta riska grūtniecība; tā kā aizbēgušais meitenes patēvs 2015. gada 9. maijā tika arestēts un apsūdzēts par viņas izvarošanu; tā kā meitene kopš 2015. gada janvāra bija vērsusies dažādās medicīnas iestādēs ar sūdzībām par sāpēm vēderā, bet tā kā grūtniecība netika konstatēta līdz minētā gada 21. aprīlim; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada 21. aprīlī Trinidādas dzemdību un bērnu slimnīcā Asunsjonā ieradās 10 gadus veca meitene, kurai tika konstatēta 21. grūtniecības nedēļa; tā kā pēc meitenes izmeklēšanas slimnīcas direktors publiski atzina, ka šī ir augsta riska grūtniecība; tā kā aizbēgušais meitenes patēvs 2015. gada 9. maijā tika arestēts un apsūdzēts par viņas izvarošanu; tā kā meitene kopš 2015. gada janvāra bija vērsusies dažādās medicīnas iestādēs ar sūdzībām par sāpēm vēderā, bet tā kā grūtniecība netika konstatēta līdz minētā gada 21. aprīlim;

| D. | tā kā 2015. gada 28. aprīlī meitenes māte pieprasīja meitas grūtniecības brīvprātīgu pārtraukšanu, jo viņa vēl ir ļoti jauna un pastāv augsts risks viņas veselībai un dzīvībai; tā kā meitenes māte tika aizturēta par nespēju aizsargāt meitu no seksuālas vardarbības, kuras rezultātā iestājās grūtniecība; tā kā saskaņā ar jaunākajiem ziņojumiem 10 gadus vecā meitene ir nosūtīta uz jauno māmiņu aprūpes centru un nošķirta no mātes; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2015. gada 28. aprīlī meitenes māte pieprasīja meitas grūtniecības brīvprātīgu pārtraukšanu, jo viņa vēl ir ļoti jauna un pastāv augsts risks viņas veselībai un dzīvībai; tā kā meitenes māte tika aizturēta par nespēju aizsargāt meitu no seksuālas vardarbības, kuras rezultātā iestājās grūtniecība; tā kā saskaņā ar jaunākajiem ziņojumiem 10 gadus vecā meitene ir nosūtīta uz jauno māmiņu aprūpes centru un nošķirta no mātes;

| E. | tā kā 2014. gada janvārī meitenes māte iesniedza sūdzību par seksuālo vardarbību, ko pret viņas meitu veicis patēvs, bet tā kā prokurori neveica nekādas darbības, neizmeklēja un neveica aizsardzības pasākumus, jo neuzskatīja, ka meitene tiek apdraudēta; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2014. gada janvārī meitenes māte iesniedza sūdzību par seksuālo vardarbību, ko pret viņas meitu veicis patēvs, bet tā kā prokurori neveica nekādas darbības, neizmeklēja un neveica aizsardzības pasākumus, jo neuzskatīja, ka meitene tiek apdraudēta;

| F. | tā kā šis ir tikai viens no daudziem gadījumiem, kas noticis Paragvajā un citās Latīņamerikas valstīs; tā kā Paragvaja, pamatojoties uz reliģiskiem apsvērumiem, meitenēm joprojām tiek liegta piekļuve drošam un legālam abortam, tādējādi pārkāpjot viņu tiesības uz veselību, dzīvību un fizisko un psiholoģisko neaizskaramību; tā kā meitene būs pakļauta psiholoģiskiem un veselības riskiem gadījumā, ja viņa bērnu dzemdēs, jo viņa vēl ir ļoti jauna un grūtniecība atstās sekas; tā kā 2015. gada 7. maijā tika izveidota starpdisciplināra ekspertu grupa, kurā ietilpst trīs vietējo organizāciju ieteikti speciālisti, trīs Veselības ministrijas pārstāvji un trīs Augstākās tiesas locekļi, lai uzraudzītu meitenes stāvokli; |
| --- | --- |

F.

tā kā šis ir tikai viens no daudziem gadījumiem, kas noticis Paragvajā un citās Latīņamerikas valstīs; tā kā Paragvaja, pamatojoties uz reliģiskiem apsvērumiem, meitenēm joprojām tiek liegta piekļuve drošam un legālam abortam, tādējādi pārkāpjot viņu tiesības uz veselību, dzīvību un fizisko un psiholoģisko neaizskaramību; tā kā meitene būs pakļauta psiholoģiskiem un veselības riskiem gadījumā, ja viņa bērnu dzemdēs, jo viņa vēl ir ļoti jauna un grūtniecība atstās sekas; tā kā 2015. gada 7. maijā tika izveidota starpdisciplināra ekspertu grupa, kurā ietilpst trīs vietējo organizāciju ieteikti speciālisti, trīs Veselības ministrijas pārstāvji un trīs Augstākās tiesas locekļi, lai uzraudzītu meitenes stāvokli;

| G. | tā kā saskaņā ar Paragvajas Veselības kodeksa 109. panta 4. punktu aborts ir aizliegts visos gadījumos, izņemot tos, kad grūtniecībai var izraisīt sievietes vai meitenes dzīvībai bīstamas komplikācijas, un kodekss neparedz nekādus citus izņēmumus, pat ne izvarošanas, incesta vai dzīvotnespējīga augļa gadījumā; tā kā iestādes apgalvo, ka meitenes veselība nav apdraudēta; tā kā šādos apstākļos 10 gadus veca meitene, kura ir izvarota, ir spiesta turpināt nevēlamu grūtniecību un dzemdēt bērnu; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Paragvajas Veselības kodeksa 109. panta 4. punktu aborts ir aizliegts visos gadījumos, izņemot tos, kad grūtniecībai var izraisīt sievietes vai meitenes dzīvībai bīstamas komplikācijas, un kodekss neparedz nekādus citus izņēmumus, pat ne izvarošanas, incesta vai dzīvotnespējīga augļa gadījumā; tā kā iestādes apgalvo, ka meitenes veselība nav apdraudēta; tā kā šādos apstākļos 10 gadus veca meitene, kura ir izvarota, ir spiesta turpināt nevēlamu grūtniecību un dzemdēt bērnu;

| H. | tā kā ANO eksperti brīdina, ka Paragvajas iestāžu lēmums rada smagus meitenes tiesību pārkāpumus, kas saistīti ar viņas tiesībām uz dzīvību, veselību, fizisko un garīgo neaizskaramību un izglītību, tādējādi apdraudot viņas ekonomiskās un sociālās iespējas; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO eksperti brīdina, ka Paragvajas iestāžu lēmums rada smagus meitenes tiesību pārkāpumus, kas saistīti ar viņas tiesībām uz dzīvību, veselību, fizisko un garīgo neaizskaramību un izglītību, tādējādi apdraudot viņas ekonomiskās un sociālās iespējas;

| I. | tā kā saskaņā ar ANO Konvencijas par bērna tiesībām 3. pantu visās darbībās attiecībā uz bērniem neatkarīgi no tā, vai šīs darbības veic valsts iestādes vai privātas iestādes, kas nodarbojas ar sociālās labklājības jautājumiem, tiesas, administratīvās vai likumdevējas iestādes, primārajam apsvērumam vienmēr jābūt bērna interesēm, un tā kā valstij ir pienākums nodrošināt drošu un likumīgu abortu pieejamību gadījumos, kad ir apdraudēta grūtnieces dzīvība; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar ANO Konvencijas par bērna tiesībām 3. pantu visās darbībās attiecībā uz bērniem neatkarīgi no tā, vai šīs darbības veic valsts iestādes vai privātas iestādes, kas nodarbojas ar sociālās labklājības jautājumiem, tiesas, administratīvās vai likumdevējas iestādes, primārajam apsvērumam vienmēr jābūt bērna interesēm, un tā kā valstij ir pienākums nodrošināt drošu un likumīgu abortu pieejamību gadījumos, kad ir apdraudēta grūtnieces dzīvība;

| J. | tā kā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja 2015. gada martā izvirzīja prasību Paragvajai pārskatīt un grozīt tās tiesību aktus par abortiem, lai nodrošinātu to pieskaņošanu tiesībām citās jomās, kas saistītas ar veselību un dzīvību; tā kā fiziska, seksuāla un psiholoģiska rakstura vardarbība pret sievietēm ir būtisks cilvēktiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja 2015. gada martā izvirzīja prasību Paragvajai pārskatīt un grozīt tās tiesību aktus par abortiem, lai nodrošinātu to pieskaņošanu tiesībām citās jomās, kas saistītas ar veselību un dzīvību; tā kā fiziska, seksuāla un psiholoģiska rakstura vardarbība pret sievietēm ir būtisks cilvēktiesību pārkāpums;

| K. | tā kā Paragvaja aktīvi piedalījās ANO Sieviešu statusa komisijas 59. sesijā un tā kā visām iesaistītajām pusēm būtu jāturpina veicināt ANO Pekinas Rīcības platformu cita starpā attiecībā uz piekļuvi izglītībai un veselības aprūpei, kas ir cilvēka pamattiesības, kā arī seksuālo un reproduktīvo tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Paragvaja aktīvi piedalījās ANO Sieviešu statusa komisijas 59. sesijā un tā kā visām iesaistītajām pusēm būtu jāturpina veicināt ANO Pekinas Rīcības platformu cita starpā attiecībā uz piekļuvi izglītībai un veselības aprūpei, kas ir cilvēka pamattiesības, kā arī seksuālo un reproduktīvo tiesību ievērošanu;

| L. | tā kā ANO līguma vērotāju iestādes, tostarp Cilvēktiesību komiteja (HRC) un Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja (CEDAW), ir aicinājušas vairākas Latīņamerikas valstis noteikt izņēmumus attiecībā uz ierobežojumiem abortu likumos gadījumos, kad grūtniecība apdraud sievietes dzīvību vai veselību, kad ir konstatēti smagi augļa attīstības traucējumi un kad grūtniecība ir iestājusies izvarošanas vai incesta rezultātā; |
| --- | --- |

L.

tā kā ANO līguma vērotāju iestādes, tostarp Cilvēktiesību komiteja (HRC) un Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja (CEDAW), ir aicinājušas vairākas Latīņamerikas valstis noteikt izņēmumus attiecībā uz ierobežojumiem abortu likumos gadījumos, kad grūtniecība apdraud sievietes dzīvību vai veselību, kad ir konstatēti smagi augļa attīstības traucējumi un kad grūtniecība ir iestājusies izvarošanas vai incesta rezultātā;

| M. | tā kā šī necilvēciskā rīcība ir smagi apdraudējusi iepriekšminētās 10 gadus vecās meitenes — kas pirms grūtniecības svēra tikai 34 kg — fizisko veselību; tā kā Pasaules Veselības organizācija (PVO) ir norādījusi uz grūtniecības kaitīgumu jaunām meitenēm, kuru ķermeņi nav pilnībā attīstīti; tā kā PVO definē veselību kā pilnīgas fiziskas, garīgas un sociālas labklājības stāvokli, nevis tikai slimības vai nespēka neesamību; |
| --- | --- |

M.

tā kā šī necilvēciskā rīcība ir smagi apdraudējusi iepriekšminētās 10 gadus vecās meitenes — kas pirms grūtniecības svēra tikai 34 kg — fizisko veselību; tā kā Pasaules Veselības organizācija (PVO) ir norādījusi uz grūtniecības kaitīgumu jaunām meitenēm, kuru ķermeņi nav pilnībā attīstīti; tā kā PVO definē veselību kā pilnīgas fiziskas, garīgas un sociālas labklājības stāvokli, nevis tikai slimības vai nespēka neesamību;

| N. | tā kā Komiteja pret spīdzināšanu ir konstatējusi, ka vairāki reproduktīvās veselības pakalpojumu pieejamības ierobežojumi līdz ar pāridarījumiem, ar ko sievietes saskaras, vēloties saņemt šos pakalpojumus, var būt pārkāpumi saistībā ar Paragvajas un visu ES dalībvalstu ratificēto ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, ņemot vērā to, ka tie apdraud sieviešu veselību un dzīvību vai var viņām citādā veidā izraisīt smagas fiziskas vai garīgas sāpes un ciešanas; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komiteja pret spīdzināšanu ir konstatējusi, ka vairāki reproduktīvās veselības pakalpojumu pieejamības ierobežojumi līdz ar pāridarījumiem, ar ko sievietes saskaras, vēloties saņemt šos pakalpojumus, var būt pārkāpumi saistībā ar Paragvajas un visu ES dalībvalstu ratificēto ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, ņemot vērā to, ka tie apdraud sieviešu veselību un dzīvību vai var viņām citādā veidā izraisīt smagas fiziskas vai garīgas sāpes un ciešanas;

| O. | tā kā fiziska, seksuāla vai psiholoģiska rakstura vardarbība pret sievietēm un meitenēm vēl arvien ir visizplatītākais cilvēktiesību pārkāpums, kas ietekmē visus sabiedrības slāņus, taču tas ir arī nozieguma veids, par kuru tiek visretāk ziņots, |
| --- | --- |

O.

tā kā fiziska, seksuāla vai psiholoģiska rakstura vardarbība pret sievietēm un meitenēm vēl arvien ir visizplatītākais cilvēktiesību pārkāpums, kas ietekmē visus sabiedrības slāņus, taču tas ir arī nozieguma veids, par kuru tiek visretāk ziņots,

| 1. | atkārtoti nosoda jebkādu pret sievietēm un meitenēm vērstu ļaunprātīgu izmantošanu un vardarbību, it īpaši seksuālās vardarbības izmantošanu par kara ieroci un vardarbību ģimenē; aicina Paragvaju nodrošināt, ka sievietēm un meitenēm ir pieejami droši un likumīgi aborti vismaz tad, ja ir apdraudēta viņu veselība un dzīvība, ja ir smagi augļa bojājumi, kā arī izvarošanas un incesta gadījumā; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti nosoda jebkādu pret sievietēm un meitenēm vērstu ļaunprātīgu izmantošanu un vardarbību, it īpaši seksuālās vardarbības izmantošanu par kara ieroci un vardarbību ģimenē; aicina Paragvaju nodrošināt, ka sievietēm un meitenēm ir pieejami droši un likumīgi aborti vismaz tad, ja ir apdraudēta viņu veselība un dzīvība, ja ir smagi augļa bojājumi, kā arī izvarošanas un incesta gadījumā;

| 2. | pauž nopietnas bažas par lielo skaitu bērnu grūtniecību Paragvajā; mudina Paragvajas iestādes izpildīt savas starptautiskās saistības un aizsargāt cilvēktiesības, nodrošinot to, ka visām meitenēm ir pieejama jebkāda iespējamā informācija un medicīniskie pakalpojumi saistībā ar augsta riska grūtniecībām, kas iestājušās izvarošanas rezultātā; |
| --- | --- |

2.

pauž nopietnas bažas par lielo skaitu bērnu grūtniecību Paragvajā; mudina Paragvajas iestādes izpildīt savas starptautiskās saistības un aizsargāt cilvēktiesības, nodrošinot to, ka visām meitenēm ir pieejama jebkāda iespējamā informācija un medicīniskie pakalpojumi saistībā ar augsta riska grūtniecībām, kas iestājušās izvarošanas rezultātā;

| 3. | mudina Paragvajas iestādes veikt iepriekšminētās izvarošanas neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu un saukt vainīgo pie atbildības; aicina Paragvajas iestādes nekavējoties atbrīvot meitenes māti; atzinīgi vērtē Paragvajas Kongresa deputātu priekšlikumu no 10 līdz 30 gadiem paaugstināt maksimālo cietumsodu par nepilngadīgā izvarošanu; |
| --- | --- |

3.

mudina Paragvajas iestādes veikt iepriekšminētās izvarošanas neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu un saukt vainīgo pie atbildības; aicina Paragvajas iestādes nekavējoties atbrīvot meitenes māti; atzinīgi vērtē Paragvajas Kongresa deputātu priekšlikumu no 10 līdz 30 gadiem paaugstināt maksimālo cietumsodu par nepilngadīgā izvarošanu;

| 4. | atzinīgi vērtē starpnozaru ekspertu grupas izveidi un sagaida, ka tā visaptveroši novērtēs meitenes stāvokli un nodrošinās visu viņas cilvēktiesību ievērošanu, jo īpaši tiesību uz dzīvību, veselību un fizisko un psiholoģisko neaizskaramību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē starpnozaru ekspertu grupas izveidi un sagaida, ka tā visaptveroši novērtēs meitenes stāvokli un nodrošinās visu viņas cilvēktiesību ievērošanu, jo īpaši tiesību uz dzīvību, veselību un fizisko un psiholoģisko neaizskaramību;

| 5. | pauž nožēlu par to, ka sieviešu un meiteņu ķermeņi, īpaši saistībā ar viņu seksuālo veselību un reproduktīvajām tiesībām, joprojām atrodas ideoloģisku cīņu krustpunktā, un aicina Paragvaju atzīt sieviešu un meiteņu neatņemamās tiesības uz fizisko neaizskaramību un tiesības patstāvīgi pieņemt lēmumus, cita starpā, attiecībā uz tiesībām brīvprātīgi plānot ģimeni un droši un legāli veikt abortu; uzskata, ka vispārējais aizliegums veikt abortu medicīnisku iemeslu dēļ, kā arī pārtraukt grūtniecību, kas iestājusies izvarošanas vai incesta rezultātā, un atteikšanās sniegt bezmaksas medicīnisko palīdzību izvarošanas gadījumā ir spīdzināšana; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka sieviešu un meiteņu ķermeņi, īpaši saistībā ar viņu seksuālo veselību un reproduktīvajām tiesībām, joprojām atrodas ideoloģisku cīņu krustpunktā, un aicina Paragvaju atzīt sieviešu un meiteņu neatņemamās tiesības uz fizisko neaizskaramību un tiesības patstāvīgi pieņemt lēmumus, cita starpā, attiecībā uz tiesībām brīvprātīgi plānot ģimeni un droši un legāli veikt abortu; uzskata, ka vispārējais aizliegums veikt abortu medicīnisku iemeslu dēļ, kā arī pārtraukt grūtniecību, kas iestājusies izvarošanas vai incesta rezultātā, un atteikšanās sniegt bezmaksas medicīnisko palīdzību izvarošanas gadījumā ir spīdzināšana;

| 6. | atzīst, ka ar dzemdniecību saistīta vardarbība ir institucionālas vardarbības un pret sievietēm vērstas vardarbības krustpunkts un smags cilvēktiesību (tiesību uz līdztiesību, nediskriminējošu attieksmi, informāciju un neaizskaramību, tiesību patstāvīgi pieņemt lēmumus veselības un reproduktīvajā jomā) pārkāpums, kā sekas ir pazemojošas un necilvēciskas dzemdības, veselības komplikācijas, nopietnas psiholoģiskas ciešanas, traumas un pat nāve; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka ar dzemdniecību saistīta vardarbība ir institucionālas vardarbības un pret sievietēm vērstas vardarbības krustpunkts un smags cilvēktiesību (tiesību uz līdztiesību, nediskriminējošu attieksmi, informāciju un neaizskaramību, tiesību patstāvīgi pieņemt lēmumus veselības un reproduktīvajā jomā) pārkāpums, kā sekas ir pazemojošas un necilvēciskas dzemdības, veselības komplikācijas, nopietnas psiholoģiskas ciešanas, traumas un pat nāve;

| 7. | pauž dziļas bažas par to, ka laikā, kad katra trešā sieviete pasaulē savas dzīves laikā saskaras ar vardarbību, valdības izliekas nemanām necilvēciskos bērnu grūtniecības gadījumus un pret sievietēm vērstu seksuālu vardarbību; |
| --- | --- |

7.

pauž dziļas bažas par to, ka laikā, kad katra trešā sieviete pasaulē savas dzīves laikā saskaras ar vardarbību, valdības izliekas nemanām necilvēciskos bērnu grūtniecības gadījumus un pret sievietēm vērstu seksuālu vardarbību;

| 8. | uzsver, ka neviena desmitgadīga meitene nav gatava kļūt par māti un ka attiecīgajām meitenēm tiek pastāvīgi atgādināta pret viņām vērstā vardarbība, un tas rada būtisku traumatisku stresu un var izraisīt ilgstošas psiholoģiskas problēmas; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka neviena desmitgadīga meitene nav gatava kļūt par māti un ka attiecīgajām meitenēm tiek pastāvīgi atgādināta pret viņām vērstā vardarbība, un tas rada būtisku traumatisku stresu un var izraisīt ilgstošas psiholoģiskas problēmas;

| 9. | mudina Komisiju paātrināt darbu pie priekšlikuma Parlamentam un Padomei nolūkā radīt iespēju ES ratificēt un īstenot Stambulas konvenciju, lai nodrošinātu, ka ES iekšējā un ārējā darbība attiecībā uz vardarbību pret bērniem, sievietēm un meitenēm ir saskaņota; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju paātrināt darbu pie priekšlikuma Parlamentam un Padomei nolūkā radīt iespēju ES ratificēt un īstenot Stambulas konvenciju, lai nodrošinātu, ka ES iekšējā un ārējā darbība attiecībā uz vardarbību pret bērniem, sievietēm un meitenēm ir saskaņota;

| 10. | aicina Padomi ES pamatnostādnēs par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un meitenēm iekļaut drošu un legālu abortu pieejamību; prasa Komisijai nodrošināt to, lai Eiropas īstenotajā attīstības sadarbībā tiktu ievērota uz cilvēktiesībām balstīta pieeja, īpaši uzsverot dzimumu līdztiesību un jebkādas pret sievietēm un meitenēm vērstas seksuālas vardarbības apkarošanu; uzsver to, ka vispārēja piekļuve veselības aprūpei, it īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei un ar to saistītajām tiesībām, ir cilvēka pamattiesības, īpaši norādot uz tiesībām brīvprātīgi piekļūt ģimenes plānošanas pakalpojumiem, arī drošai un legālai ar abortu saistītai aprūpei, kā arī uz nepieciešamību nodrošināt informāciju un izglītību ar mērķi samazināt māšu un jaundzimušo mirstību un izskaust jebkādu ar dzimumu saistītu vardarbību, arī sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, bērnu, agrīnas un piespiedu laulības, viena dzimuma pārstāvju sistemātisku nogalināšanu, piespiedu sterilizāciju un izvarošanu laulībā; |
| --- | --- |

10.

aicina Padomi ES pamatnostādnēs par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un meitenēm iekļaut drošu un legālu abortu pieejamību; prasa Komisijai nodrošināt to, lai Eiropas īstenotajā attīstības sadarbībā tiktu ievērota uz cilvēktiesībām balstīta pieeja, īpaši uzsverot dzimumu līdztiesību un jebkādas pret sievietēm un meitenēm vērstas seksuālas vardarbības apkarošanu; uzsver to, ka vispārēja piekļuve veselības aprūpei, it īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei un ar to saistītajām tiesībām, ir cilvēka pamattiesības, īpaši norādot uz tiesībām brīvprātīgi piekļūt ģimenes plānošanas pakalpojumiem, arī drošai un legālai ar abortu saistītai aprūpei, kā arī uz nepieciešamību nodrošināt informāciju un izglītību ar mērķi samazināt māšu un jaundzimušo mirstību un izskaust jebkādu ar dzimumu saistītu vardarbību, arī sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, bērnu, agrīnas un piespiedu laulības, viena dzimuma pārstāvju sistemātisku nogalināšanu, piespiedu sterilizāciju un izvarošanu laulībā;

| 11. | mudina Komisiju un Padomi izstrādāt datu apkopošanas metodes un rādītājus saistībā ar šo parādību un mudina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) jautājumu iekļaut valstu cilvēktiesību stratēģiju izstrādē un īstenošanā; mudina EĀDD izveidot labas prakses paraugus tam, kā cīnīties pret izvarošanu un seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm trešās valstīs, lai novērstu šīs problēmas pamatcēloņus; uzstāj, ka ES un tās dalībvalstu sniegtajai humānajai palīdzībai nebūtu jāpiemēro citu līdzekļu devēju noteikti ierobežojumi attiecībā uz nepieciešamo medicīnisko palīdzību, cita starpā, drošu abortu pieejamību sievietēm un meitenēm, kas kļuvušas par izvarošanas vai incesta upurēm; |
| --- | --- |

11.

mudina Komisiju un Padomi izstrādāt datu apkopošanas metodes un rādītājus saistībā ar šo parādību un mudina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) jautājumu iekļaut valstu cilvēktiesību stratēģiju izstrādē un īstenošanā; mudina EĀDD izveidot labas prakses paraugus tam, kā cīnīties pret izvarošanu un seksuālu vardarbību pret sievietēm un meitenēm trešās valstīs, lai novērstu šīs problēmas pamatcēloņus; uzstāj, ka ES un tās dalībvalstu sniegtajai humānajai palīdzībai nebūtu jāpiemēro citu līdzekļu devēju noteikti ierobežojumi attiecībā uz nepieciešamo medicīnisko palīdzību, cita starpā, drošu abortu pieejamību sievietēm un meitenēm, kas kļuvušas par izvarošanas vai incesta upurēm;

| 12. | prasa ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) valstu vai valdības vadītājiem to otrajā augstākā līmeņa sanāksmē paplašināt ar dzimumu saistītai vardarbībai veltīto nodaļu ES un CELAC rīcības plānā 2013.–2015. gadam, ko pieņēma pirmajā ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmē Santjago (Čīle) 2013. gada janvārī, nolūkā izveidot skaidru plānotās darbības un īstenošanas pasākumu grafiku, lai nodrošinātu uzticamības pārbaudi attiecībā uz visu pret sievietēm vērstas vardarbības aktu novēršanu, izmeklēšanu un sodīšanu, un sniegtu pienācīgas kompensācijas upuriem; |
| --- | --- |

12.

prasa ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) valstu vai valdības vadītājiem to otrajā augstākā līmeņa sanāksmē paplašināt ar dzimumu saistītai vardarbībai veltīto nodaļu ES un CELAC rīcības plānā 2013.–2015. gadam, ko pieņēma pirmajā ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmē Santjago (Čīle) 2013. gada janvārī, nolūkā izveidot skaidru plānotās darbības un īstenošanas pasākumu grafiku, lai nodrošinātu uzticamības pārbaudi attiecībā uz visu pret sievietēm vērstas vardarbības aktu novēršanu, izmeklēšanu un sodīšanu, un sniegtu pienācīgas kompensācijas upuriem;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Paragvajas Republikas Kongresam, ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos birojam, Parlasur, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Paragvajas Republikas Kongresam, ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos birojam, Parlasur, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0076.

(2)  OV L 224, 6.9.2003., 1. lpp.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/70

---

P8_TA(2015)0231

Stāvoklis Nepālā pēc zemestrīces

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par stāvokli Nepālā pēc zemestrīces (2015/2734(RSP))

(2016/C 407/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nepālu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nepālu,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federikas Mogerīni, attīstības komisāra Nevena Mimicas un humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Hrista Stiljanida 2015. gada 25. aprīļa kopīgo paziņojumu par zemestrīci Āzijā un citus oficiālus paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federikas Mogerīni, attīstības komisāra Nevena Mimicas un humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Hrista Stiljanida 2015. gada 25. aprīļa kopīgo paziņojumu par zemestrīci Āzijā un citus oficiālus paziņojumus,

| — | ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm priekšsēdētājas 2015. gada 30. aprīļa paziņojumu par zemestrīci Nepālā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm priekšsēdētājas 2015. gada 30. aprīļa paziņojumu par zemestrīci Nepālā,

| — | ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm vizīti Nepālā sakarā ar devīto EP un Nepālas starpparlamentāro sanāksmi 2015. gada 8.–10. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Delegācijas attiecībām ar Dienvidāzijas valstīm vizīti Nepālā sakarā ar devīto EP un Nepālas starpparlamentāro sanāksmi 2015. gada 8.–10. aprīlī,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2015. gada 15. maija rezolūciju par ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un rekonstrukcijas pastiprināšanu pēc Nepālas zemestrīces postošajām sekām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2015. gada 15. maija rezolūciju par ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un rekonstrukcijas pastiprināšanu pēc Nepālas zemestrīces postošajām sekām,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR),

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā iniciatīvas, ko Nepāla pieņēmusi pēc zemestrīces, piemēram, nacionālo rekonstrukcijas un rehabilitācijas plānu un pēckatastrofas vajadzību novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iniciatīvas, ko Nepāla pieņēmusi pēc zemestrīces, piemēram, nacionālo rekonstrukcijas un rehabilitācijas plānu un pēckatastrofas vajadzību novērtējumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā humanitārā situācija Nepālā un apkārtējā reģionā pēc postošās 2015. gada 25. aprīļa zemestrīces un tai sekojušās 2015. gada 12. maija zemestrīces joprojām ir ārkārtīgi smaga — līdz šim ziņots par vairāk nekā 8 800 bojāgājušajiem un daudz vairāk ievainotajiem, ir iznīcināts vismaz pusmiljons māju, 2,8 miljoni cilvēku ir pārvietoti un miljoniem steidzami vajadzīga humānā palīdzība; |
| --- | --- |

A.

tā kā humanitārā situācija Nepālā un apkārtējā reģionā pēc postošās 2015. gada 25. aprīļa zemestrīces un tai sekojušās 2015. gada 12. maija zemestrīces joprojām ir ārkārtīgi smaga — līdz šim ziņots par vairāk nekā 8 800 bojāgājušajiem un daudz vairāk ievainotajiem, ir iznīcināts vismaz pusmiljons māju, 2,8 miljoni cilvēku ir pārvietoti un miljoniem steidzami vajadzīga humānā palīdzība;

| B. | tā kā pārvietošana, viena vai abu vecāku nāve vai māju un skolu iznīcināšana turklāt skārusi aptuveni 1,7 miljonus bērnu; tā kā bāreņi ir pakļauti lielākam bada, slimību, ļaunprātīgas izmantošanas, nevērīgas izturēšanās un cilvēku tirdzniecības riskam; tā kā Nepālas policija ir ziņojusi par gadījumiem, kad sveši pieaugušie ir nolaupījuši bērnu grupas; tā kā ir izsludināts aizliegums nepilngadīgajiem ceļot bez pavadības un ir apturēta starptautiskā adopcija; |
| --- | --- |

B.

tā kā pārvietošana, viena vai abu vecāku nāve vai māju un skolu iznīcināšana turklāt skārusi aptuveni 1,7 miljonus bērnu; tā kā bāreņi ir pakļauti lielākam bada, slimību, ļaunprātīgas izmantošanas, nevērīgas izturēšanās un cilvēku tirdzniecības riskam; tā kā Nepālas policija ir ziņojusi par gadījumiem, kad sveši pieaugušie ir nolaupījuši bērnu grupas; tā kā ir izsludināts aizliegums nepilngadīgajiem ceļot bez pavadības un ir apturēta starptautiskā adopcija;

| C. | tā kā zemestrīces dēļ ne vien gājuši bojā un ievainoti ļoti daudzi cilvēki, bet arī smagi bojāts valsts kultūras, reliģiskais un vēsturiskais mantojums, tostarp četras no septiņām pasaules mantojuma vietām un tūkstošiem monumentu, tempļu un klosteru, un tas ir smags trieciens nacionālajai identitātei, kā arī neaizstājamam ienākumu avotam; |
| --- | --- |

C.

tā kā zemestrīces dēļ ne vien gājuši bojā un ievainoti ļoti daudzi cilvēki, bet arī smagi bojāts valsts kultūras, reliģiskais un vēsturiskais mantojums, tostarp četras no septiņām pasaules mantojuma vietām un tūkstošiem monumentu, tempļu un klosteru, un tas ir smags trieciens nacionālajai identitātei, kā arī neaizstājamam ienākumu avotam;

| D. | tā kā kalnu reģionos ir ziņots par vairāk nekā 500 lieliem sausas zemes nogruvumiem, kas bieži ir apturējuši upju tecēšanu, tādējādi radot plūdu vai ledus ezeru pārplūšanas risku; tā kā tuvojošās musonu sezonas dēļ pastāv ļoti liels risks, ka gaidāmi vēl citi zemes nogruvumi, plūdi un ezeru pārplūšana; |
| --- | --- |

D.

tā kā kalnu reģionos ir ziņots par vairāk nekā 500 lieliem sausas zemes nogruvumiem, kas bieži ir apturējuši upju tecēšanu, tādējādi radot plūdu vai ledus ezeru pārplūšanas risku; tā kā tuvojošās musonu sezonas dēļ pastāv ļoti liels risks, ka gaidāmi vēl citi zemes nogruvumi, plūdi un ezeru pārplūšana;

| E. | tā kā pastāv dziļas bažas par pārnēsājamu slimību uzliesmojumu risku, jo īpaši pārapdzīvotās teritorijās, kur ir cietušas ūdensapgādes, sanitārijas un higiēnas sistēmas; |
| --- | --- |

E.

tā kā pastāv dziļas bažas par pārnēsājamu slimību uzliesmojumu risku, jo īpaši pārapdzīvotās teritorijās, kur ir cietušas ūdensapgādes, sanitārijas un higiēnas sistēmas;

| F. | tā kā ir paredzams, ka musonu lieti sāksies ļoti drīz un būtiski ietekmēs palīdzības pasākumus, jo īpaši attālākos rajonos; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir paredzams, ka musonu lieti sāksies ļoti drīz un būtiski ietekmēs palīdzības pasākumus, jo īpaši attālākos rajonos;

| G. | tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm 1,4 miljoniem cilvēku vajadzīga pārtikas palīdzība, jo smagi cietusi ir iztikas nodrošināšana ar lauksaimniecību; tā kā šomēnes sākas sējas sezona un aptuveni 236 000 cilvēku ir vajadzīgi lauksaimniecībā izmantojamie resursi, tostarp rīsu un dārzeņu seklas, un tā kā situāciju pasliktina mājlopu zaudējums lielā apjomā; tā kā lauksaimnieki, kuri neizmantos šā gada sējas sezonu, nevarēs ievākt ražu līdz 2016. gada nogalei; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm 1,4 miljoniem cilvēku vajadzīga pārtikas palīdzība, jo smagi cietusi ir iztikas nodrošināšana ar lauksaimniecību; tā kā šomēnes sākas sējas sezona un aptuveni 236 000 cilvēku ir vajadzīgi lauksaimniecībā izmantojamie resursi, tostarp rīsu un dārzeņu seklas, un tā kā situāciju pasliktina mājlopu zaudējums lielā apjomā; tā kā lauksaimnieki, kuri neizmantos šā gada sējas sezonu, nevarēs ievākt ražu līdz 2016. gada nogalei;

| H. | tā kā komisārs H. Stiljanidis kopā ar ANO ģenerālsekretāra vietnieci Valēriju Eimosu no 2015. gada 30. aprīļa līdz 2. maijam apmeklēja skartās teritorijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā komisārs H. Stiljanidis kopā ar ANO ģenerālsekretāra vietnieci Valēriju Eimosu no 2015. gada 30. aprīļa līdz 2. maijam apmeklēja skartās teritorijas;

| I. | tā kā ES un tās dalībvalstis ir reaģējušas ar ievērojamu finansiālo palīdzību: Komisija steidzamām vajadzībām nekavējoties atvēlējusi 6 miljonus EUR un kopumā līdz šim — 22,6 miljonus EUR, turklāt ir sniegti arī palīdzības materiāli un sūtītas meklēšanas un glābšanas komandas, izmantojot ES civilās aizsardzības mehānismu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES un tās dalībvalstis ir reaģējušas ar ievērojamu finansiālo palīdzību: Komisija steidzamām vajadzībām nekavējoties atvēlējusi 6 miljonus EUR un kopumā līdz šim — 22,6 miljonus EUR, turklāt ir sniegti arī palīdzības materiāli un sūtītas meklēšanas un glābšanas komandas, izmantojot ES civilās aizsardzības mehānismu;

| J. | taču tā kā ANO humānās palīdzības koordinators 2015. gada 4. jūnijā paziņoja, ka starptautiskais finansējums Nepālas atbalstam ir nepietiekams un ka ANO no solītajiem 422 miljoniem USD ir saņēmusi tikai 120 miljonus; |
| --- | --- |

J.

taču tā kā ANO humānās palīdzības koordinators 2015. gada 4. jūnijā paziņoja, ka starptautiskais finansējums Nepālas atbalstam ir nepietiekams un ka ANO no solītajiem 422 miljoniem USD ir saņēmusi tikai 120 miljonus;

| K. | tā kā nesen atklātais katastrofas seku likvidēšanas centrs un humānās palīdzības koordinācijas zona, kas divas nedēļas izsniedza pārtiku vairāk nekā 200 000 cilvēku un kas saņem arī ES finansējumu, ir darbojušies sekmīgi un kalpo par labu piemēru, kādā virzienā valdība darbojās pirms zemestrīces; |
| --- | --- |

K.

tā kā nesen atklātais katastrofas seku likvidēšanas centrs un humānās palīdzības koordinācijas zona, kas divas nedēļas izsniedza pārtiku vairāk nekā 200 000 cilvēku un kas saņem arī ES finansējumu, ir darbojušies sekmīgi un kalpo par labu piemēru, kādā virzienā valdība darbojās pirms zemestrīces;

| L. | taču tā kā palīdzības pasākumus ir kavējusi ierobežota un bojāta infrastruktūra, bet ir izveidoti piegādes maršruti caur kaimiņvalstīm, jo īpaši caur Indiju ar tās operāciju “Draudzība”; |
| --- | --- |

L.

taču tā kā palīdzības pasākumus ir kavējusi ierobežota un bojāta infrastruktūra, bet ir izveidoti piegādes maršruti caur kaimiņvalstīm, jo īpaši caur Indiju ar tās operāciju “Draudzība”;

| M. | tā kā ir daļēji atrisināti, bet tomēr joprojām pastāv sarežģījumi ar ilgām muitas procedūrām, kuras piemēro humānajai palīdzībai, ko uz Nepālu sūta oficiāli un privāti līdzekļu devēji; tā kā ir beidzies 30 dienu atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa, kas ir aizstāts ar tādu materiālu sarakstu, kuriem piemēro pilnīgu vai daļēju atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa, un līdz ar to daļai palīdzības materiālu tagad piemēro ievedmuitas nodokli; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir daļēji atrisināti, bet tomēr joprojām pastāv sarežģījumi ar ilgām muitas procedūrām, kuras piemēro humānajai palīdzībai, ko uz Nepālu sūta oficiāli un privāti līdzekļu devēji; tā kā ir beidzies 30 dienu atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa, kas ir aizstāts ar tādu materiālu sarakstu, kuriem piemēro pilnīgu vai daļēju atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa, un līdz ar to daļai palīdzības materiālu tagad piemēro ievedmuitas nodokli;

| N. | tā kā tūkstošiem cilvēku, kam pēc zemestrīcēm vajadzīga palīdzība, var tikt pamesti likteņa varā apstākļos, kad ar bažām konstatējams, ka palīdzības pasākumus kavē diskriminācija uz dzimuma, kastas un etniskās piederības pamata; tā kā vairāk nekā puse valsts dalītu kopienas joprojām ir bez pajumtes un pārtikas palīdzības; |
| --- | --- |

N.

tā kā tūkstošiem cilvēku, kam pēc zemestrīcēm vajadzīga palīdzība, var tikt pamesti likteņa varā apstākļos, kad ar bažām konstatējams, ka palīdzības pasākumus kavē diskriminācija uz dzimuma, kastas un etniskās piederības pamata; tā kā vairāk nekā puse valsts dalītu kopienas joprojām ir bez pajumtes un pārtikas palīdzības;

| O. | tā kā Nepālas Finanšu ministrijas aprēķinātās rekonstrukcijas izmaksas ir apmēram 10 miljardi USD, kas ir puse no šīs valsts gada IKP; |
| --- | --- |

O.

tā kā Nepālas Finanšu ministrijas aprēķinātās rekonstrukcijas izmaksas ir apmēram 10 miljardi USD, kas ir puse no šīs valsts gada IKP;

| P. | tā kā Nepālas valdība ir paziņojusi, ka tā 2015. gada 25. jūnijā Katmandu rīkos starptautisku konferenci, lai mobilizētu starptautisku finanšu atbalstu valsts rekonstrukcijai un rehabilitācijai; |
| --- | --- |

P.

tā kā Nepālas valdība ir paziņojusi, ka tā 2015. gada 25. jūnijā Katmandu rīkos starptautisku konferenci, lai mobilizētu starptautisku finanšu atbalstu valsts rekonstrukcijai un rehabilitācijai;

| Q. | tā kā Nepāla, kas ir viena no pasaules nabadzīgākajām valstīm, tikai nesen sākusi lēnām atgūties no 10 gadus ilguša pilsoņu kara; tā kā valdība pēdējos gados ir pielikusi pūles, lai sagatavotos iespējamai lielai zemestrīcei, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Nepāla, kas ir viena no pasaules nabadzīgākajām valstīm, tikai nesen sākusi lēnām atgūties no 10 gadus ilguša pilsoņu kara; tā kā valdība pēdējos gados ir pielikusi pūles, lai sagatavotos iespējamai lielai zemestrīcei,

| 1. | izsaka visdziļāko līdzjūtību visiem šajā šausmīgajā traģēdijā cietušajiem, arī vairāk nekā 8 800 Nepālā, Bangladešā, Ķīnā un Indijā bojā gājušo cilvēku ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

izsaka visdziļāko līdzjūtību visiem šajā šausmīgajā traģēdijā cietušajiem, arī vairāk nekā 8 800 Nepālā, Bangladešā, Ķīnā un Indijā bojā gājušo cilvēku ģimenēm;

| 2. | atzinīgi vērtē Nepālas iestāžu un sabiedrības veikumu laikā pēc zemestrīces; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Nepālas iestāžu un sabiedrības veikumu laikā pēc zemestrīces;

| 3. | atzinīgi vērtē steidzamo palīdzību, ko Nepālai sniedza Komisija un ES dalībvalstis, un aicina starptautisko sabiedrību turpināt sniegt palīdzību Nepālas valdībai ar īstermiņa humāno palīdzību un ilgtermiņa atjaunošanas un rehabilitācijas pasākumiem, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimniecības nozarei un grūti sasniedzamiem reģioniem, un izpildīt savus solījumus; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē steidzamo palīdzību, ko Nepālai sniedza Komisija un ES dalībvalstis, un aicina starptautisko sabiedrību turpināt sniegt palīdzību Nepālas valdībai ar īstermiņa humāno palīdzību un ilgtermiņa atjaunošanas un rehabilitācijas pasākumiem, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimniecības nozarei un grūti sasniedzamiem reģioniem, un izpildīt savus solījumus;

| 4. | uzsver ārkārtas veselības aprūpes un tādu pasākumu svarīgo nozīmi, kuru mērķis ir novērst infekcijas slimību uzliesmojumu; aicina ES un starptautisko sabiedrību atbalstīt šīs valsts veselības aprūpes iestāžu un pakalpojumu atjaunošanu, jo īpaši attālos apgabalos, tostarp piegādājot medicīnas iekārtas, teltis un iekārtas cietušajām vai iznīcinātajām veselības aprūpes iestādēm; |
| --- | --- |

4.

uzsver ārkārtas veselības aprūpes un tādu pasākumu svarīgo nozīmi, kuru mērķis ir novērst infekcijas slimību uzliesmojumu; aicina ES un starptautisko sabiedrību atbalstīt šīs valsts veselības aprūpes iestāžu un pakalpojumu atjaunošanu, jo īpaši attālos apgabalos, tostarp piegādājot medicīnas iekārtas, teltis un iekārtas cietušajām vai iznīcinātajām veselības aprūpes iestādēm;

| 5. | aicina Nepālas valdību un starptautisko sabiedrību nodrošināt, lai bērni, kas ir šķirti no savām ģimenēm, iespējami drīz varētu ar tām apvienoties, un humanitārās intervences centrā likt bērna intereses; turklāt aicina īpašu uzmanību veltīt bērnu īpaši neaizsargātajam stāvoklim, arī daudzos gadījumos nepietiekamajam uzturam un riskiem saistībā ar ļaunprātīgu izmantošanu un cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka ir svarīgi bērniem nodrošināt iespējas atsākt apmeklēt skolu; |
| --- | --- |

5.

aicina Nepālas valdību un starptautisko sabiedrību nodrošināt, lai bērni, kas ir šķirti no savām ģimenēm, iespējami drīz varētu ar tām apvienoties, un humanitārās intervences centrā likt bērna intereses; turklāt aicina īpašu uzmanību veltīt bērnu īpaši neaizsargātajam stāvoklim, arī daudzos gadījumos nepietiekamajam uzturam un riskiem saistībā ar ļaunprātīgu izmantošanu un cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka ir svarīgi bērniem nodrošināt iespējas atsākt apmeklēt skolu;

| 6. | pauž bažas par vardarbību un uzmākšanos sievietēm un bērniem pagaidu nometnēs, un aicina Nepālas valdību veikt papildu pasākumus, lai garantētu drošību neaizsargātiem iedzīvotājiem un lai nodrošinātu šādu gadījumu ātru izmeklēšanu; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas par vardarbību un uzmākšanos sievietēm un bērniem pagaidu nometnēs, un aicina Nepālas valdību veikt papildu pasākumus, lai garantētu drošību neaizsargātiem iedzīvotājiem un lai nodrošinātu šādu gadījumu ātru izmeklēšanu;

| 7. | aicina starptautisko sabiedrību palīdzēt Nepālas valdībai glābt un atjaunot cietušo kultūras, reliģisko un vēsturisko mantojumu; |
| --- | --- |

7.

aicina starptautisko sabiedrību palīdzēt Nepālas valdībai glābt un atjaunot cietušo kultūras, reliģisko un vēsturisko mantojumu;

| 8. | uzsver, ka saskaņā ar ANO aprēķiniem neatliekamai humānai palīdzībai ir steidzami vajadzīgi papildus 298,2 miljonus USD, jo īpaši, ņemot vērā to, ka tuvojas musonu lietus sezona, un aicina atjaunot pasaules mēroga centienus nodrošināt šīs steidzamās finansējuma vajadzības; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka saskaņā ar ANO aprēķiniem neatliekamai humānai palīdzībai ir steidzami vajadzīgi papildus 298,2 miljonus USD, jo īpaši, ņemot vērā to, ka tuvojas musonu lietus sezona, un aicina atjaunot pasaules mēroga centienus nodrošināt šīs steidzamās finansējuma vajadzības;

| 9. | mudina Nepālas valdību atrisināt atlikušās problēmas ar humānās palīdzības piegāžu muitas procedūrām un aicina Nepālas valdību atcelt visus t. s. “palīdzības nodokļus”, ko par humānās palīdzības piegādēm pie Nepālas robežām iekasē vietējā policija, un sadarboties ar humānās palīdzības organizācijām, lai nodrošinātu, ka palīdzība bez kavēšanās nonāk tur, kur tā ir nepieciešama; |
| --- | --- |

9.

mudina Nepālas valdību atrisināt atlikušās problēmas ar humānās palīdzības piegāžu muitas procedūrām un aicina Nepālas valdību atcelt visus t. s. “palīdzības nodokļus”, ko par humānās palīdzības piegādēm pie Nepālas robežām iekasē vietējā policija, un sadarboties ar humānās palīdzības organizācijām, lai nodrošinātu, ka palīdzība bez kavēšanās nonāk tur, kur tā ir nepieciešama;

| 10. | pauž bažas par ziņojumiem, ka humānās palīdzības sadalē notiek diskriminācija, un aicina Nepālas valdību nodrošināt, ka atbalsts nonāk pie tiem, kam tas ir nepieciešams, neatkarīgi no tā, kas viņi ir un no kurienes nāk palīdzība; turklāt aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi kontaktos Nepālā šim jautājumam pievērsties iespējami visaugstākajā politiskajā līmenī; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par ziņojumiem, ka humānās palīdzības sadalē notiek diskriminācija, un aicina Nepālas valdību nodrošināt, ka atbalsts nonāk pie tiem, kam tas ir nepieciešams, neatkarīgi no tā, kas viņi ir un no kurienes nāk palīdzība; turklāt aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi kontaktos Nepālā šim jautājumam pievērsties iespējami visaugstākajā politiskajā līmenī;

| 11. | uzteic reģiona valdības, jo īpaši Indijas valdību, par atbalstu starptautiskās palīdzības sniegšanai; aicina Komisiju, dalībvalstis un starptautiskos spēkus turpināt darbu ar Nepālas valdību un citām reģiona valdībām jautājumā par sagatavotību un noturību, notiekot dabas katastrofām, tostarp attiecībā uz būvniecības kodeksu, infrastruktūru un ārkārtas rīcības plāniem; uzsver, ka valsts rekonstrukcijas un atjaunošanas plānā būtu jāpievēršas arī citiem svarīgiem jautājumiem, tostarp cīņai ar nabadzību, vides aizsardzībai un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

11.

uzteic reģiona valdības, jo īpaši Indijas valdību, par atbalstu starptautiskās palīdzības sniegšanai; aicina Komisiju, dalībvalstis un starptautiskos spēkus turpināt darbu ar Nepālas valdību un citām reģiona valdībām jautājumā par sagatavotību un noturību, notiekot dabas katastrofām, tostarp attiecībā uz būvniecības kodeksu, infrastruktūru un ārkārtas rīcības plāniem; uzsver, ka valsts rekonstrukcijas un atjaunošanas plānā būtu jāpievēršas arī citiem svarīgiem jautājumiem, tostarp cīņai ar nabadzību, vides aizsardzībai un klimata pārmaiņām;

| 12. | uzsver, ka Nepālai kā pēckonflikta valstij jāatbalsta vietējie centieni un starptautiskais atbalsts pārejā uz demokrātiju; aicina Nepālas politiskos spēkus uz konstruktīvu sadarbību un kompromisu rašanu, lai kā miera procesa posmu un nozīmīgu ieguldījumu nodrošinātu jaunas demokrātiskas un iekļaujošas konstitūcijas pieņemšanu, kas atbilst Nepālas tautas vēlmēm, un valsts ātri un veiksmīgi atspirgtu pēc katastrofas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē vienošanos, ko Nepālas galvenās politiskās partijas panāca 2015. gada 8. jūnijā; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Nepālai kā pēckonflikta valstij jāatbalsta vietējie centieni un starptautiskais atbalsts pārejā uz demokrātiju; aicina Nepālas politiskos spēkus uz konstruktīvu sadarbību un kompromisu rašanu, lai kā miera procesa posmu un nozīmīgu ieguldījumu nodrošinātu jaunas demokrātiskas un iekļaujošas konstitūcijas pieņemšanu, kas atbilst Nepālas tautas vēlmēm, un valsts ātri un veiksmīgi atspirgtu pēc katastrofas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē vienošanos, ko Nepālas galvenās politiskās partijas panāca 2015. gada 8. jūnijā;

| 13. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi sarīkot jau sen nepieciešamās pašvaldību vēlēšanas, jo veiksmīgi atjaunošanas centieni būs atkarīgi no vietējās varas iestāžu administratīvās veiktspējas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi sarīkot jau sen nepieciešamās pašvaldību vēlēšanas, jo veiksmīgi atjaunošanas centieni būs atkarīgi no vietējās varas iestāžu administratīvās veiktspējas;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nepālas valdībai un Konstitucionālajai asamblejai, Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociācijas dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nepālas valdībai un Konstitucionālajai asamblejai, Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociācijas dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/74 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/74

---

P8_TA(2015)0232

Stratēģiski militārais stāvoklis Melnās jūras baseinā pēc tam, kad Krievija nelikumīgi anektēja Krimu

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par stratēģiski militāro stāvokli Melnās jūras baseinā pēc tam, kad Krievija nelikumīgi aneksēja Krimu (2015/2036(INI))

(2016/C 407/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu, īpaši 2015. gada 15. janvāra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu, īpaši 2015. gada 15. janvāra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas jūras dimensiju (2), 2012. gada 12. septembra rezolūciju par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (3), 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par Austrumu partnerības tirdzniecības aspektiem (4) un 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas jūras dimensiju (2), 2012. gada 12. septembra rezolūciju par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (3), 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par Austrumu partnerības tirdzniecības aspektiem (4) un 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Melno jūru (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Melno jūru (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 17. marta, 2014. gada 21. marta un 2014. gada 18. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 17. marta, 2014. gada 21. marta un 2014. gada 18. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes (Ārlietas) 2014. gada 17. novembra un 2015. gada 29. janvāra secinājumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes (Ārlietas) 2014. gada 17. novembra un 2015. gada 29. janvāra secinājumus par Ukrainu,

| — | Ņemot vērā Ārlietu padomes jaunākos paziņojumus 2015. gada 9. februārī un 2015. gada 16. martā, |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā Ārlietu padomes jaunākos paziņojumus 2015. gada 9. februārī un 2015. gada 16. martā,

| — | ņemot vērā ES asociācijas nolīgumus ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES asociācijas nolīgumus ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krievijas Federāciju, jo īpaši 2014. gada 13. marta rezolūciju par Krievijas iebrukumu Ukrainā (7), 2014. gada 17. aprīļa rezolūciju par Krievijas īstenoto spiedienu uz Austrumu partnerības valstīm, jo īpaši — destabilizāciju Austrumukrainā (8) un 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Ukrainā un pašreizējo stāvokli ES un Krievijas attiecībās (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krievijas Federāciju, jo īpaši 2014. gada 13. marta rezolūciju par Krievijas iebrukumu Ukrainā (7), 2014. gada 17. aprīļa rezolūciju par Krievijas īstenoto spiedienu uz Austrumu partnerības valstīm, jo īpaši — destabilizāciju Austrumukrainā (8) un 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Ukrainā un pašreizējo stāvokli ES un Krievijas attiecībās (9),

| — | ņemot vērā Velsā notikušās NATO augstākā līmeņa sanāksmes 2014. gada 5. septembra deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Velsā notikušās NATO augstākā līmeņa sanāksmes 2014. gada 5. septembra deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0171/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0171/2015),

| A. | tā kā Melnās jūras baseins ir viens no pasaulē svarīgākajiem stratēģiskajiem reģioniem, kas ir ļoti nozīmīgs Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, it īpaši to drošības un aizsardzības nodrošināšanai, ES kaimiņattiecību politikai un Austrumu partnerībai; tā kā sadarbības pastiprināšanas svarīgo nozīmi starp Eiropas Savienību un reģiona valstīm atzina Melnās jūras reģiona sinerģija — ES reģionālā politika, kuras īstenošana tika uzsākta 2008. gadā; tā kā visi pašreizējie ieilgušie konflikti Moldovas Republikā (Piedņestrā), Gruzijā (Dienvidosetijā un Abhāzijā) un Kalnu Karabahā ir Melnās jūras baseinā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Melnās jūras baseins ir viens no pasaulē svarīgākajiem stratēģiskajiem reģioniem, kas ir ļoti nozīmīgs Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, it īpaši to drošības un aizsardzības nodrošināšanai, ES kaimiņattiecību politikai un Austrumu partnerībai; tā kā sadarbības pastiprināšanas svarīgo nozīmi starp Eiropas Savienību un reģiona valstīm atzina Melnās jūras reģiona sinerģija — ES reģionālā politika, kuras īstenošana tika uzsākta 2008. gadā; tā kā visi pašreizējie ieilgušie konflikti Moldovas Republikā (Piedņestrā), Gruzijā (Dienvidosetijā un Abhāzijā) un Kalnu Karabahā ir Melnās jūras baseinā;

| B. | tā kā Melnās jūras baseins ir ļoti svarīga Eiropas Savienības ārējā robeža; |
| --- | --- |

B.

tā kā Melnās jūras baseins ir ļoti svarīga Eiropas Savienības ārējā robeža;

| C. | tā kā Eiropadome ir stingri nosodījusi Krievijas Federācijas veikto Krimas un Sevastopoles aneksiju — pārkāpjot ANO hartu, Parīzes Hartu un EDSO Helsinku Noslēguma aktu, un ir arī Krievijas saistību pārkāpums saskaņā ar 1994. gada Budapeštas memorandu — un to neatzīst; tā kā Krievija ir rīkojusies, lai destabilizētu stāvokli Ukrainas austrumos; tā kā tāpēc ir noteikti tirdzniecības ierobežojumi starp ES un Krimu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropadome ir stingri nosodījusi Krievijas Federācijas veikto Krimas un Sevastopoles aneksiju — pārkāpjot ANO hartu, Parīzes Hartu un EDSO Helsinku Noslēguma aktu, un ir arī Krievijas saistību pārkāpums saskaņā ar 1994. gada Budapeštas memorandu — un to neatzīst; tā kā Krievija ir rīkojusies, lai destabilizētu stāvokli Ukrainas austrumos; tā kā tāpēc ir noteikti tirdzniecības ierobežojumi starp ES un Krimu;

| D. | tā kā NATO ir nosodījusi Krievijas Federācijas militāro eskalāciju Krimā, tās veikto nelikumīgo un neleģitīmo Krimas aneksiju un tīšu un tās pastāvīgu apzinātu destabilizāciju Austrumukrainā, pārkāpjot starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā NATO ir nosodījusi Krievijas Federācijas militāro eskalāciju Krimā, tās veikto nelikumīgo un neleģitīmo Krimas aneksiju un tīšu un tās pastāvīgu apzinātu destabilizāciju Austrumukrainā, pārkāpjot starptautiskās tiesības;

| E. | tā kā pēc Krimas nelikumīgās aneksijas Melnās jūras baseinā ir mainījies militāro spēku līdzsvars, un tagad Krievija nelikumīgi kontrolē Krimas simtiem kilometru garo piekrastes līniju un blakus esošos ūdeņus, kas saskaras ar NATO un ES jūras robežām; tā kā Krievija ir veicinājusi agresiju Ukrainas teritorijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc Krimas nelikumīgās aneksijas Melnās jūras baseinā ir mainījies militāro spēku līdzsvars, un tagad Krievija nelikumīgi kontrolē Krimas simtiem kilometru garo piekrastes līniju un blakus esošos ūdeņus, kas saskaras ar NATO un ES jūras robežām; tā kā Krievija ir veicinājusi agresiju Ukrainas teritorijā;

| F. | tā kā pirms nelikumīgās aneksijas Krievijas sauszemes un gaisa spēku klātbūtne Krimā bija minimāla un galvenokārt saistīta ar Sevastopoles — Krievijas Melnās jūras kara flotes galvenā bāzes — un divu blakus esošu jūras kara bāzu aizsardzību; tā kā Krimas aneksija ir nopietni vājinājusi Ukrainas bruņotos spēkus, jo īpaši jūras spēkus, kurus pārņēma Krievijas karaspēks; tā kā, izmantojot militārās klātbūtnes pastiprināšanu Krimā un Melnās jūras baseinā, pēc aneksijas Krievija gatavojas izveidot apvienotos uzbrukuma spēkus, kuru sastāvā ir jūras, sauszemes un gaisa karaspēks; |
| --- | --- |

F.

tā kā pirms nelikumīgās aneksijas Krievijas sauszemes un gaisa spēku klātbūtne Krimā bija minimāla un galvenokārt saistīta ar Sevastopoles — Krievijas Melnās jūras kara flotes galvenā bāzes — un divu blakus esošu jūras kara bāzu aizsardzību; tā kā Krimas aneksija ir nopietni vājinājusi Ukrainas bruņotos spēkus, jo īpaši jūras spēkus, kurus pārņēma Krievijas karaspēks; tā kā, izmantojot militārās klātbūtnes pastiprināšanu Krimā un Melnās jūras baseinā, pēc aneksijas Krievija gatavojas izveidot apvienotos uzbrukuma spēkus, kuru sastāvā ir jūras, sauszemes un gaisa karaspēks;

| G. | tā kā Krievija pēc aneksijas ir paātrinājusi Melnās jūras flotes paplašināšanu un modernizāciju; tā kā Melnās jūras flotes modernizācijas plāns ir viena no Krievijas valsts ieroču iepirkuma programmas 2011. — 2020. gadam vērienīgākajām daļām; tā kā 2014. gada decembrī Krievijas valdība apstiprināja jaunu militāro doktrīnu, kas par galveno drošības apdraudējumu Krievijai uzskata NATO; |
| --- | --- |

G.

tā kā Krievija pēc aneksijas ir paātrinājusi Melnās jūras flotes paplašināšanu un modernizāciju; tā kā Melnās jūras flotes modernizācijas plāns ir viena no Krievijas valsts ieroču iepirkuma programmas 2011. — 2020. gadam vērienīgākajām daļām; tā kā 2014. gada decembrī Krievijas valdība apstiprināja jaunu militāro doktrīnu, kas par galveno drošības apdraudējumu Krievijai uzskata NATO;

| H. | tā kā Krievija 2007. gadā apturējusi dalību Līgumā par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā (CFE); tā kā 2015. gada 11. martā Krievija pārtrauca savu dalību CFE Apvienotajā konsultatīvajā grupā un tādējādi pilnībā izstājusies no Līguma; |
| --- | --- |

H.

tā kā Krievija 2007. gadā apturējusi dalību Līgumā par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā (CFE); tā kā 2015. gada 11. martā Krievija pārtrauca savu dalību CFE Apvienotajā konsultatīvajā grupā un tādējādi pilnībā izstājusies no Līguma;

| I. | tā kā Turcija ir ES kandidātvalsts un NATO sabiedrotā, jūras spēks, aktīva reģionālās ārpolitikas dalībniece un svarīga ES partnere, tostarp jautājumos, kas attiecas uz enerģētiku un robežu drošību; tā kā Turcijas stratēģiskā atrašanās vieta ir arī ļoti svarīga attiecībā uz citu nozīmīgu draudu gan NATO, gan ES — pašpasludināto Daesh (Islāma valsti); tā kā Turcijai varētu būt svarīga loma cīņā pret draudiem Melnajā jūrā un Islāma valsti; tā kā Turcija, par spīti tam, ka atzīst Krievijas īstenoto Krimas aneksiju par nelikumīgu, vēl nav paudusi skaidru nostāju par to vai tās sekām; tā kā Turcijas nesenā diplomātiskā nostāja, jo īpaši attiecībā uz netālajiem konfliktiem ir atstājusi daudz neskaidrību un nesaskan ar ES un NATO nostāju; tā kā Turcija ir stratēģiskās drošības partnere un tai ir svarīga loma Melnās jūras reģionā, tostarp saskaņā ar Montrē 1936. gada Konvencijas noteikumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Turcija ir ES kandidātvalsts un NATO sabiedrotā, jūras spēks, aktīva reģionālās ārpolitikas dalībniece un svarīga ES partnere, tostarp jautājumos, kas attiecas uz enerģētiku un robežu drošību; tā kā Turcijas stratēģiskā atrašanās vieta ir arī ļoti svarīga attiecībā uz citu nozīmīgu draudu gan NATO, gan ES — pašpasludināto Daesh (Islāma valsti); tā kā Turcijai varētu būt svarīga loma cīņā pret draudiem Melnajā jūrā un Islāma valsti; tā kā Turcija, par spīti tam, ka atzīst Krievijas īstenoto Krimas aneksiju par nelikumīgu, vēl nav paudusi skaidru nostāju par to vai tās sekām; tā kā Turcijas nesenā diplomātiskā nostāja, jo īpaši attiecībā uz netālajiem konfliktiem ir atstājusi daudz neskaidrību un nesaskan ar ES un NATO nostāju; tā kā Turcija ir stratēģiskās drošības partnere un tai ir svarīga loma Melnās jūras reģionā, tostarp saskaņā ar Montrē 1936. gada Konvencijas noteikumiem;

| J. | tā kā ES reakcija uz Krievijas agresiju pret Gruziju un tās teritoriālās integritātes pārkāpšanu 2008. gadā varētu būt iedrošinājusi Krieviju līdzīgi rīkoties arī Ukrainā; tā kā ES, ASV un NATO ir nosodījušas “līgumus”, kas attiecīgi 2014. gada novembrī un 2015. gada martā parakstīti starp Krieviju un separātistu varas iestādēm Dienvidosetijā un Abhāzijā, atkārtoti apliecināja atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei; tā kā šie “līgumi” pārkāpj starptautisko tiesību pamatprincipus, kā arī Krievijas starptautiskās saistības, tostarp tās saistības saskaņā ar 2008. gada 12. augusta vienošanos par uguns pārtraukšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES reakcija uz Krievijas agresiju pret Gruziju un tās teritoriālās integritātes pārkāpšanu 2008. gadā varētu būt iedrošinājusi Krieviju līdzīgi rīkoties arī Ukrainā; tā kā ES, ASV un NATO ir nosodījušas “līgumus”, kas attiecīgi 2014. gada novembrī un 2015. gada martā parakstīti starp Krieviju un separātistu varas iestādēm Dienvidosetijā un Abhāzijā, atkārtoti apliecināja atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei; tā kā šie “līgumi” pārkāpj starptautisko tiesību pamatprincipus, kā arī Krievijas starptautiskās saistības, tostarp tās saistības saskaņā ar 2008. gada 12. augusta vienošanos par uguns pārtraukšanu;

| K. | tā kā kopš Krievijas bruņoto spēku īstenotās okupācijas Abhāzijā, Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, un — pēdējā laikā — Krimā ir vietas, kurās notiek cilvēktiesību pārkāpumi; tā kā Krimā no cilvēktiesību pārkāpumiem cieš minoritāšu grupas un Krievijas okupācijas pretinieki, jo īpaši pamatiedzīvotāji Krimas tatāri, proukrainiski noskaņotie, pilsoniskās sabiedrības aktīvisti un iedzīvotāji, kas vēlas saglabāt Ukrainas pilsonību, |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš Krievijas bruņoto spēku īstenotās okupācijas Abhāzijā, Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, un — pēdējā laikā — Krimā ir vietas, kurās notiek cilvēktiesību pārkāpumi; tā kā Krimā no cilvēktiesību pārkāpumiem cieš minoritāšu grupas un Krievijas okupācijas pretinieki, jo īpaši pamatiedzīvotāji Krimas tatāri, proukrainiski noskaņotie, pilsoniskās sabiedrības aktīvisti un iedzīvotāji, kas vēlas saglabāt Ukrainas pilsonību,

Melnās jūras stratēģiskās un drošības situācijas pārmaiņas

| 1. | stingri atbalsta Krievijas īstenotās Krimas aneksijas neatzīšanu; atkārtoti apliecina apņēmību atbalstīt Ukrainas neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, it īpaši to 2. pantu; pilnībā atbalsta Eiropadomes secinājumus, ka ES neatzīst Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju; uzsver, ka šī aneksija pārkāpj 1997. gadā starp Ukrainu un Krievijas Federāciju noslēgto draudzības, sadarbības un partnerības līgumu; uzsver nepieciešamību ES un tās dalībvalstīm paust saskaņotu, vienotu nostāju par ES attiecībām ar Krieviju; |
| --- | --- |

1.

stingri atbalsta Krievijas īstenotās Krimas aneksijas neatzīšanu; atkārtoti apliecina apņēmību atbalstīt Ukrainas neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem, it īpaši to 2. pantu; pilnībā atbalsta Eiropadomes secinājumus, ka ES neatzīst Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju; uzsver, ka šī aneksija pārkāpj 1997. gadā starp Ukrainu un Krievijas Federāciju noslēgto draudzības, sadarbības un partnerības līgumu; uzsver nepieciešamību ES un tās dalībvalstīm paust saskaņotu, vienotu nostāju par ES attiecībām ar Krieviju;

| 2. | ar bažām norāda, ka Krimas nelikumīgā aneksija izraisījusi būtiskas stratēģiskās situācijas pārmaiņas Melnās jūras baseinā un tam blakus esošajā reģionā; uzskata, ka Krievijas agresīvā rīcība liecina pār tās atgriešanos pie naidīgu bloku pretstāvēšanas tipa pieejas; brīdina, ka, okupējot visu pussalu, Krievija ir ieguvusi ļoti nozīmīgu atbalsta punktu virzienā pret rietumiem (Balkāniem, Piedņestru un Donavas upes grīvu) un pret dienvidiem (Vidusjūras reģiona austrumu daļu), kur tā ir izveidojusi pastāvīgu jūras kara bāzi un ka ar Krimas nelikumīgo aneksiju Krievija ir ieguvusi “Dienvidu Kaļiņingradu”, vēl vienu priekšposteni, kam ir tieša robeža ar NATO; |
| --- | --- |

2.

ar bažām norāda, ka Krimas nelikumīgā aneksija izraisījusi būtiskas stratēģiskās situācijas pārmaiņas Melnās jūras baseinā un tam blakus esošajā reģionā; uzskata, ka Krievijas agresīvā rīcība liecina pār tās atgriešanos pie naidīgu bloku pretstāvēšanas tipa pieejas; brīdina, ka, okupējot visu pussalu, Krievija ir ieguvusi ļoti nozīmīgu atbalsta punktu virzienā pret rietumiem (Balkāniem, Piedņestru un Donavas upes grīvu) un pret dienvidiem (Vidusjūras reģiona austrumu daļu), kur tā ir izveidojusi pastāvīgu jūras kara bāzi un ka ar Krimas nelikumīgo aneksiju Krievija ir ieguvusi “Dienvidu Kaļiņingradu”, vēl vienu priekšposteni, kam ir tieša robeža ar NATO;

| 3. | uzskata, ka ģeostratēģiskās vides pārmaiņas, jaunā militārā situācija Melnās jūras baseinā un Krievijas veiktā vardarbīgā Krimas aneksija liecina par plašākām un sistēmiskām problēmām, kas izveidojušās pēc aukstā kara, Eiropas drošības arhitektūru balstot uz normu pamata; uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir jābūt drošības reakcijai uz šiem izaicinājumiem un ir jāpārskata sava ārpolitika un drošības politika, ņemot vērā to, kas ir jāatspoguļo pārskatītajā Eiropas drošības stratēģijā, Eiropas Jūras drošības stratēģijā un ES stratēģijā attiecībā uz Melnās jūras reģionu; pauž bažas par pieaugošo Krievijas spiedienu uz ES austrumu robežām, tostarp Rumāniju, Poliju un Baltijas valstīm, kas rada būtisku risku; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ģeostratēģiskās vides pārmaiņas, jaunā militārā situācija Melnās jūras baseinā un Krievijas veiktā vardarbīgā Krimas aneksija liecina par plašākām un sistēmiskām problēmām, kas izveidojušās pēc aukstā kara, Eiropas drošības arhitektūru balstot uz normu pamata; uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir jābūt drošības reakcijai uz šiem izaicinājumiem un ir jāpārskata sava ārpolitika un drošības politika, ņemot vērā to, kas ir jāatspoguļo pārskatītajā Eiropas drošības stratēģijā, Eiropas Jūras drošības stratēģijā un ES stratēģijā attiecībā uz Melnās jūras reģionu; pauž bažas par pieaugošo Krievijas spiedienu uz ES austrumu robežām, tostarp Rumāniju, Poliju un Baltijas valstīm, kas rada būtisku risku;

| 4. | uzsver, ka ES ir jānostiprina pašas noturība un jāreaģē uz izaicinājumu par informāciju kā ieroci un informācijas drošību; atzinīgi vērtē Padomes 2015. gada 19.–20. marta lēmumu par projekta sākšanu, lai cīnītos pret Krievijas propagandu un ietvertu vairāku krievu valodā raidošu televīzijas kanālu finansēšanu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ES ir jānostiprina pašas noturība un jāreaģē uz izaicinājumu par informāciju kā ieroci un informācijas drošību; atzinīgi vērtē Padomes 2015. gada 19.–20. marta lēmumu par projekta sākšanu, lai cīnītos pret Krievijas propagandu un ietvertu vairāku krievu valodā raidošu televīzijas kanālu finansēšanu;

| 5. | pauž nopietnas bažas par Krievijas patlaban notiekošo aizsardzības un uzbrukuma spēku pastiprināšanu Melnajā jūrā un par plānoto Krievijas Melnās jūras kara flotes paplašināšanu un modernizēšanu, tostarp tās papildināšanu ar sešām jaunām modernām Rostov-on-Don tipa dīzeļdzinēju zemūdenēm un sešām jaunām Admiral Grigorovich tipa fregatēm; atgādina, ka gaisa spēku uzbrukuma līdzekļu izvietošana un Krimas militārās infrastruktūras modernizācija palielinās Krievijas militārā uzbrukuma iespējas, kā arī tās spēju lietot spēku ārpus savai teritorijai; |
| --- | --- |

5.

pauž nopietnas bažas par Krievijas patlaban notiekošo aizsardzības un uzbrukuma spēku pastiprināšanu Melnajā jūrā un par plānoto Krievijas Melnās jūras kara flotes paplašināšanu un modernizēšanu, tostarp tās papildināšanu ar sešām jaunām modernām Rostov-on-Don tipa dīzeļdzinēju zemūdenēm un sešām jaunām Admiral Grigorovich tipa fregatēm; atgādina, ka gaisa spēku uzbrukuma līdzekļu izvietošana un Krimas militārās infrastruktūras modernizācija palielinās Krievijas militārā uzbrukuma iespējas, kā arī tās spēju lietot spēku ārpus savai teritorijai;

| 6. | pauž bažas par nepārtraukto Krievijas militārās klātbūtnes pastiprināšanos okupētajos Abhāzijas un Chinvali/Dienvidosetijas reģionos; norāda, ka šī militārās aizsardzības un uzbrukuma spēku infrastruktūra ar tās plašo operatīvo spektru ir nopietns drauds visam Melnās jūras reģionam; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas par nepārtraukto Krievijas militārās klātbūtnes pastiprināšanos okupētajos Abhāzijas un Chinvali/Dienvidosetijas reģionos; norāda, ka šī militārās aizsardzības un uzbrukuma spēku infrastruktūra ar tās plašo operatīvo spektru ir nopietns drauds visam Melnās jūras reģionam;

| 7. | ar bažām norāda, ka Krievijas ir ievērojami pastiprinājusi tās gaisa un jūras aizsardzības spēkus Melnās jūras baseinā, izvietojot jaunas jūras aizsardzības (pretkuģu) raķetes (ar sniedzamības tālumu vismaz 600 km, var sasniegt Bosforu) un nodrošinot, ka Krievijas militārā aviācija kontrolē aptuveni trīs ceturtdaļas no Melnās jūras baseina gaisa telpas (gandrīz trīskāršojot tās lidlauku skaitu Krimā); šajā sakarā atzīmē, ka Krievija ir pastiprinājusi gan savas stratēģiskās, gan taktiskās spējas: stratēģiski ar tālas sniedzamības bumbvedējiem, kas var nest spārnotās raķetes, un izlūkošanas aviāciju, kas darbojas tieši Melnās jūras rietumu piekrastē un var iekļūt dziļi Centrāleiropā, taktiski ar divām jūras kājnieku brigādēm — kuras varētu atbalstīt Mistral tipa helikopteru bāzes kuģi — rada būtiskus desanta izcelšanas draudus; atzinīgi vērtē Francijas lēmumu pārskatīt Mistral klases desantkuģu piegādi Krievijai un apsveic Francijas sarunas par skaidru un galīgu šī darījuma atcelšanu; |
| --- | --- |

7.

ar bažām norāda, ka Krievijas ir ievērojami pastiprinājusi tās gaisa un jūras aizsardzības spēkus Melnās jūras baseinā, izvietojot jaunas jūras aizsardzības (pretkuģu) raķetes (ar sniedzamības tālumu vismaz 600 km, var sasniegt Bosforu) un nodrošinot, ka Krievijas militārā aviācija kontrolē aptuveni trīs ceturtdaļas no Melnās jūras baseina gaisa telpas (gandrīz trīskāršojot tās lidlauku skaitu Krimā); šajā sakarā atzīmē, ka Krievija ir pastiprinājusi gan savas stratēģiskās, gan taktiskās spējas: stratēģiski ar tālas sniedzamības bumbvedējiem, kas var nest spārnotās raķetes, un izlūkošanas aviāciju, kas darbojas tieši Melnās jūras rietumu piekrastē un var iekļūt dziļi Centrāleiropā, taktiski ar divām jūras kājnieku brigādēm — kuras varētu atbalstīt Mistral tipa helikopteru bāzes kuģi — rada būtiskus desanta izcelšanas draudus; atzinīgi vērtē Francijas lēmumu pārskatīt Mistral klases desantkuģu piegādi Krievijai un apsveic Francijas sarunas par skaidru un galīgu šī darījuma atcelšanu;

| 8. | pauž dziļas bažas par prezidenta Putina paziņojumu, ka viņš bija gatavs izmantot Krievijas kodolieročus laikā, kad Krievija sagrāba Krimu, ja rietumvalstis būtu traucējušas veikt aneksiju; pauž arī dziļas bažas par augsta līmeņa Krievijas amatpersonu draudīgajiem paziņojumiem par to, ka Krievijai ir tiesības Krimā izvietot un turēt kodolieročus, kuriem varētu būt globālas sekas; ar bažām norāda, ka militāro mācību laikā Krievija 2015. gada martā Krimā izvietoja nepaziņotu skaitu stratēģisko bumbvedēju TU-22M3, kas var nest kodolieročus; pauž bažas par to, ka Krievijas jaunā 2014. gada decembra militārā doktrīna ļauj izmantot kodolieročus pret valsti, kurai šādu ieroču nav; |
| --- | --- |

8.

pauž dziļas bažas par prezidenta Putina paziņojumu, ka viņš bija gatavs izmantot Krievijas kodolieročus laikā, kad Krievija sagrāba Krimu, ja rietumvalstis būtu traucējušas veikt aneksiju; pauž arī dziļas bažas par augsta līmeņa Krievijas amatpersonu draudīgajiem paziņojumiem par to, ka Krievijai ir tiesības Krimā izvietot un turēt kodolieročus, kuriem varētu būt globālas sekas; ar bažām norāda, ka militāro mācību laikā Krievija 2015. gada martā Krimā izvietoja nepaziņotu skaitu stratēģisko bumbvedēju TU-22M3, kas var nest kodolieročus; pauž bažas par to, ka Krievijas jaunā 2014. gada decembra militārā doktrīna ļauj izmantot kodolieročus pret valsti, kurai šādu ieroču nav;

| 9. | norāda, ka Krievijas divējāda lietojuma ieroču sistēmu iespējamā izvietošana Krimā liek apšaubīt Krievijas labos nodomus, ja ir runa par progresa panākšanu daudzpusējā kodolatbruņošanās programmā paredzēto Kodolieroču neizplatīšanas līguma gaidāmo pārskatīšanu, kas grauj šajā virzienā jau paveikto; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka Krievijas divējāda lietojuma ieroču sistēmu iespējamā izvietošana Krimā liek apšaubīt Krievijas labos nodomus, ja ir runa par progresa panākšanu daudzpusējā kodolatbruņošanās programmā paredzēto Kodolieroču neizplatīšanas līguma gaidāmo pārskatīšanu, kas grauj šajā virzienā jau paveikto;

| 10. | uzskata, ka Krievijas iznīcinātāju lidojumi NATO valstu karakuģu un naftas platformu tiešā tuvumā Melnajā jūrā skaidri norāda uz arvien agresīvāku Krievijas nostāju Melnās jūras baseinā un brīdina par eskalācijas riska paaugstināšanos; prasa nodrošināt tiešas militārās sakaru līnijas, lai izvairītos no traģiskiem pārpratumiem, kam var būt tālejošas militāras un drošības sekas; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Krievijas iznīcinātāju lidojumi NATO valstu karakuģu un naftas platformu tiešā tuvumā Melnajā jūrā skaidri norāda uz arvien agresīvāku Krievijas nostāju Melnās jūras baseinā un brīdina par eskalācijas riska paaugstināšanos; prasa nodrošināt tiešas militārās sakaru līnijas, lai izvairītos no traģiskiem pārpratumiem, kam var būt tālejošas militāras un drošības sekas;

| 11. | pauž dziļas bažas par ārkārtīgi nopietno situāciju Ukrainas austrumu daļā — kur karadarbība izraisa Ukrainas un kopumā visa reģiona destabilizāciju — un arī par iespējamo draudu izveidot sauszemes koridoru, kas caur separātistu kontrolētajām teritorijām gar Azovas jūras rietumu krastu (caur Mariupoli) Krievijas teritoriju savieno ar Krimu, un var Ukrainu pilnībā nogriezt no jūras; aicina Ukrainu un Moldovas Republiku veikt pasākumus, lai novērstu ieroču un militārās piegādes no Piedņestras gan pa sauszemi, gan pa gaisu; |
| --- | --- |

11.

pauž dziļas bažas par ārkārtīgi nopietno situāciju Ukrainas austrumu daļā — kur karadarbība izraisa Ukrainas un kopumā visa reģiona destabilizāciju — un arī par iespējamo draudu izveidot sauszemes koridoru, kas caur separātistu kontrolētajām teritorijām gar Azovas jūras rietumu krastu (caur Mariupoli) Krievijas teritoriju savieno ar Krimu, un var Ukrainu pilnībā nogriezt no jūras; aicina Ukrainu un Moldovas Republiku veikt pasākumus, lai novērstu ieroču un militārās piegādes no Piedņestras gan pa sauszemi, gan pa gaisu;

| 12. | nosoda Krievijas tiešu un netiešu atbalstu Ukrainas separātistu grupām, tostarp atbalstu ieroču un rekrutēšanas veidā, tādējādi veicinot karadarbības turpināšanos; izsaka bažas par Krievijas atbalstīto separātistu kontrolētajās teritorijās pastrādātajiem kara noziegumiem, tostarp par civilās pasažieru lidmašīnas MH-17 notriekšanu — incidentu, par kuru patlaban notiek neatkarīga starptautiska izmeklēšana; mudina Krieviju nekavējoties izvest visus tās militāros spēkus no Ukrainas teritorijas un ievērot Minskā panāktās vienošanās; mudina Krieviju un visas iesaistītās puses izmantot savu ietekmi, lai izbeigtu vardarbību un citus kara noziegumus, kā arī nepieļautu jaunus upurus; atkārtoti uzsver, ka nedrīkst attiecināt amnestiju uz pastrādātajiem kara noziegumiem; |
| --- | --- |

12.

nosoda Krievijas tiešu un netiešu atbalstu Ukrainas separātistu grupām, tostarp atbalstu ieroču un rekrutēšanas veidā, tādējādi veicinot karadarbības turpināšanos; izsaka bažas par Krievijas atbalstīto separātistu kontrolētajās teritorijās pastrādātajiem kara noziegumiem, tostarp par civilās pasažieru lidmašīnas MH-17 notriekšanu — incidentu, par kuru patlaban notiek neatkarīga starptautiska izmeklēšana; mudina Krieviju nekavējoties izvest visus tās militāros spēkus no Ukrainas teritorijas un ievērot Minskā panāktās vienošanās; mudina Krieviju un visas iesaistītās puses izmantot savu ietekmi, lai izbeigtu vardarbību un citus kara noziegumus, kā arī nepieļautu jaunus upurus; atkārtoti uzsver, ka nedrīkst attiecināt amnestiju uz pastrādātajiem kara noziegumiem;

| 13. | pauž nožēlu par to, ka Melnās jūras reģionālās drošības sadarbības iniciatīvas BLACKSEAFOR un Black Sea Harmony, kuru mērķis ir visai pārējai pasaulei uzskatāmi parādīt, ka piekrastes valstis var uzņemties galveno atbildību par savu drošību, ir izrādījušās pārāk vājas un patlaban ir paralizētas; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par to, ka Melnās jūras reģionālās drošības sadarbības iniciatīvas BLACKSEAFOR un Black Sea Harmony, kuru mērķis ir visai pārējai pasaulei uzskatāmi parādīt, ka piekrastes valstis var uzņemties galveno atbildību par savu drošību, ir izrādījušās pārāk vājas un patlaban ir paralizētas;

Turēties stingri un runāt ar Krieviju

| 14. | uzsver, ka attiecībām ar Krieviju, kas starptautiskajā sistēmā ir svarīgs spēks, ilgtermiņā būtu jābūt kopumā sadarbības, nevis konflikta attiecībām; tomēr uzskata, ka tāpēc, ka Krievijas pēdējā laika rīcības dēļ tai nevar uzticēties, īstermiņā un vidējā termiņā atsākot sadarbību ir noteikti jābalstās, pirmkārt, uz stingrām stratēģiskās drošības garantijām, ko tās austrumu partneriem nodrošina NATO un, otrkārt, uz Krievijas politikas maiņu attiecībā uz Ukrainu, jo īpaši pilnībā un bez ierunām īstenojot 2014. gada septembra un 2015. gada februāra Minskas vienošanās (kas attiecas tikai uz konfliktu Ukrainas austrumos) un Krimas atdošanu atpakaļ Ukrainai, tādējādi atjaunojot status quo ante un Ukrainas iestāžu kontroli pār šīs valsts teritoriju tās starptautiski atzītajās robežās; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka attiecībām ar Krieviju, kas starptautiskajā sistēmā ir svarīgs spēks, ilgtermiņā būtu jābūt kopumā sadarbības, nevis konflikta attiecībām; tomēr uzskata, ka tāpēc, ka Krievijas pēdējā laika rīcības dēļ tai nevar uzticēties, īstermiņā un vidējā termiņā atsākot sadarbību ir noteikti jābalstās, pirmkārt, uz stingrām stratēģiskās drošības garantijām, ko tās austrumu partneriem nodrošina NATO un, otrkārt, uz Krievijas politikas maiņu attiecībā uz Ukrainu, jo īpaši pilnībā un bez ierunām īstenojot 2014. gada septembra un 2015. gada februāra Minskas vienošanās (kas attiecas tikai uz konfliktu Ukrainas austrumos) un Krimas atdošanu atpakaļ Ukrainai, tādējādi atjaunojot status quo ante un Ukrainas iestāžu kontroli pār šīs valsts teritoriju tās starptautiski atzītajās robežās;

| 15. | pauž cerību, ka tiks ievērota Minskā 2015. gada 12. februārī panāktā vienošanās par pamieru un tādējādi tiks dots laiks sarunām, lai rastu politisku risinājumu; pauž bažas par to, ka ir daudzas norādes par šās vienošanās pārkāpumiem no Krievijas un separātistu puses; uzsver, ka ir pilnībā jāievēro pašreizējais starptautiskais tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

15.

pauž cerību, ka tiks ievērota Minskā 2015. gada 12. februārī panāktā vienošanās par pamieru un tādējādi tiks dots laiks sarunām, lai rastu politisku risinājumu; pauž bažas par to, ka ir daudzas norādes par šās vienošanās pārkāpumiem no Krievijas un separātistu puses; uzsver, ka ir pilnībā jāievēro pašreizējais starptautiskais tiesiskais regulējums;

| 16. | uzskata, ka gadījumā, ja Krievija pilnībā neīsteno Minskas vienošanās par pamieru un turpina Ukrainas austrumu daļas destabilizāciju un Krimas nelikumīgo aneksiju, sankciju režīms pret Krievijas Federāciju būtu jāsaglabā un jāpastiprina, kā arī jāsniedz atbalsts Ukrainai tās aizsardzības spēju stiprināšanai; uzsver, ka ES ir jāparāda vienotība, solidaritāte un apņēmība piemērot sankcijas pret Krievijas darbībām, kas ir pretrunā spēkā esošajām starptautisko tiesību normām; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka gadījumā, ja Krievija pilnībā neīsteno Minskas vienošanās par pamieru un turpina Ukrainas austrumu daļas destabilizāciju un Krimas nelikumīgo aneksiju, sankciju režīms pret Krievijas Federāciju būtu jāsaglabā un jāpastiprina, kā arī jāsniedz atbalsts Ukrainai tās aizsardzības spēju stiprināšanai; uzsver, ka ES ir jāparāda vienotība, solidaritāte un apņēmība piemērot sankcijas pret Krievijas darbībām, kas ir pretrunā spēkā esošajām starptautisko tiesību normām;

| 17. | aicina ES dalībvalstis arī turpmāk stingri un vienoti ievērot saskaņotās sankcijas pret Krieviju, arī iesaldējot visu sadarbību militārajā un aizsardzības jomā un anulējot līgumus, piemēram, par Mistral klases jūras desantkuģu piegādi Krievijai; un sagaida veiksmīgu sarunu noslēgšanu, lai atceltu šo līgumu; |
| --- | --- |

17.

aicina ES dalībvalstis arī turpmāk stingri un vienoti ievērot saskaņotās sankcijas pret Krieviju, arī iesaldējot visu sadarbību militārajā un aizsardzības jomā un anulējot līgumus, piemēram, par Mistral klases jūras desantkuģu piegādi Krievijai; un sagaida veiksmīgu sarunu noslēgšanu, lai atceltu šo līgumu;

Enerģētika, jūrlietas, robežu un cilvēku drošība Melnās jūras reģionā

| 18. | atzinīgi vērtē ES enerģētikas politikas īstenošanu, kuras mērķis ir veicināt energoapgādes drošību visām dalībvalstīm; mudina dalībvalstis īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai samazinātu to enerģētisko atkarību un garantētu naftas un gāzes ieguves un transportēšanas drošību Melnās jūras reģionā; aicina ES atbalstīt iniciatīvas par Melnās jūras energoresursu diversifikāciju, cita starpā investīcijām un finansiāliem pasākumiem kā daļu no enerģētiskās neatkarības stratēģijas; aicina Komisiju atsākt darbu, lai veiktu Nabucco gāzes cauruļvada būvdarbus; uzskata, ka konstruktīvas un uzticības pilnas attiecības ar kaimiņvalstīm ir dalībvalstu energoapgādes labākā garantija; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē ES enerģētikas politikas īstenošanu, kuras mērķis ir veicināt energoapgādes drošību visām dalībvalstīm; mudina dalībvalstis īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai samazinātu to enerģētisko atkarību un garantētu naftas un gāzes ieguves un transportēšanas drošību Melnās jūras reģionā; aicina ES atbalstīt iniciatīvas par Melnās jūras energoresursu diversifikāciju, cita starpā investīcijām un finansiāliem pasākumiem kā daļu no enerģētiskās neatkarības stratēģijas; aicina Komisiju atsākt darbu, lai veiktu Nabucco gāzes cauruļvada būvdarbus; uzskata, ka konstruktīvas un uzticības pilnas attiecības ar kaimiņvalstīm ir dalībvalstu energoapgādes labākā garantija;

| 19. | pauž bažas, ka ieguvumi no naftas un gāzes ieguves un transportēšanas Melnajā jūrā aizvien vairāk kļūst atkarīgi no militarizācijas līmeņa, ko rada Krievijas īstenotā nelikumīgā Krimas aneksija un turpmāko tās militāro spēju attīstīšana šajā teritorijā; vēlreiz apstiprina, ka, ņemot vērā nestabilitātes iespējamību un jo īpaši Eiropas atkarību no Melnās jūras energoapgādes tranzīta jomā, ES ir stratēģiski ieinteresēta atturēt reģionālos dalībniekus no balansēšanas uz kara robežas, un šajā nolūkā tai var būt nepieciešamība mobilizēt Eiropas jūras un gaisa spēkus Melnajā jūrā; aicina dalībvalstis īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai garantētu naftas un gāzes ieguves un transportēšanas drošību Melnās jūras reģionā; |
| --- | --- |

19.

pauž bažas, ka ieguvumi no naftas un gāzes ieguves un transportēšanas Melnajā jūrā aizvien vairāk kļūst atkarīgi no militarizācijas līmeņa, ko rada Krievijas īstenotā nelikumīgā Krimas aneksija un turpmāko tās militāro spēju attīstīšana šajā teritorijā; vēlreiz apstiprina, ka, ņemot vērā nestabilitātes iespējamību un jo īpaši Eiropas atkarību no Melnās jūras energoapgādes tranzīta jomā, ES ir stratēģiski ieinteresēta atturēt reģionālos dalībniekus no balansēšanas uz kara robežas, un šajā nolūkā tai var būt nepieciešamība mobilizēt Eiropas jūras un gaisa spēkus Melnajā jūrā; aicina dalībvalstis īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai garantētu naftas un gāzes ieguves un transportēšanas drošību Melnās jūras reģionā;

| 20. | uzsver, ka pašreizējā krīze ietekmē sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, robežu pārvaldības un drošības jomā (jo īpaši migrācijas ierobežošanas), kontrabandas un organizētās noziedzības apkarošanā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka pašreizējā krīze ietekmē sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, robežu pārvaldības un drošības jomā (jo īpaši migrācijas ierobežošanas), kontrabandas un organizētās noziedzības apkarošanā;

| 21. | pauž nosodījumu par cilvēktiesību pārkāpumiem Krimā kopš Krievijas spēku veiktās okupācijas, tostarp iebiedēšanu, kā arī pieaugošu piespiedu pazušanas gadījumu skaitu (10), vārda brīvības cenzūru un minoritāšu, īpaši etnisko un nacionālo minoritāšu, vajāšanu; nosoda to Krimas to tatāru pamatiedzīvotāju sistemātisko vajāšanu, kuri piedalījušies demonstrācijās, atbalstot Ukrainas teritoriālo integritāti; atgādina, ka bailēs no vajāšanas tūkstošiem Krimas tatāru ir pametuši savu dzimto zemi un meklē patvērumu citos Ukrainas reģionos; pauž solidaritāti ar viņiem un aicina steidzami uzlabot šo situāciju; aicina Krievijas iestādes nekavējoties pārtraukt Krimas tatāru izpildinstitūcijas Medžlisa iebiedēšanu; aicina Krieviju pilnībā ievērot Krimas vietējo iedzīvotāju tiesības un aicina Ukrainu, ES un tās dalībvalstis uzraudzīt cilvēktiesību ievērošanu Krimā; |
| --- | --- |

21.

pauž nosodījumu par cilvēktiesību pārkāpumiem Krimā kopš Krievijas spēku veiktās okupācijas, tostarp iebiedēšanu, kā arī pieaugošu piespiedu pazušanas gadījumu skaitu (10), vārda brīvības cenzūru un minoritāšu, īpaši etnisko un nacionālo minoritāšu, vajāšanu; nosoda to Krimas to tatāru pamatiedzīvotāju sistemātisko vajāšanu, kuri piedalījušies demonstrācijās, atbalstot Ukrainas teritoriālo integritāti; atgādina, ka bailēs no vajāšanas tūkstošiem Krimas tatāru ir pametuši savu dzimto zemi un meklē patvērumu citos Ukrainas reģionos; pauž solidaritāti ar viņiem un aicina steidzami uzlabot šo situāciju; aicina Krievijas iestādes nekavējoties pārtraukt Krimas tatāru izpildinstitūcijas Medžlisa iebiedēšanu; aicina Krieviju pilnībā ievērot Krimas vietējo iedzīvotāju tiesības un aicina Ukrainu, ES un tās dalībvalstis uzraudzīt cilvēktiesību ievērošanu Krimā;

| 22. | aicina veikt izmeklēšanu un starptautisko cilvēktiesību uzraudzības organizācijām nodrošināt labāku piekļuvi visiem cilvēktiesību smagu pārkāpumu gadījumiem Krimā; aicina Ukrainas valdību izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai izmeklētu un sauktu pie atbildības par tās teritorijā pastrādātajiem kara noziegumiem; aicina starptautisko sabiedrību kopā ar Hāgas Starptautisko krimināltiesu veikt izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem noziegumiem, kas ir pastrādāti Krimas nelikumīgās aneksijas un konflikta laikā Austrumukrainā; |
| --- | --- |

22.

aicina veikt izmeklēšanu un starptautisko cilvēktiesību uzraudzības organizācijām nodrošināt labāku piekļuvi visiem cilvēktiesību smagu pārkāpumu gadījumiem Krimā; aicina Ukrainas valdību izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai izmeklētu un sauktu pie atbildības par tās teritorijā pastrādātajiem kara noziegumiem; aicina starptautisko sabiedrību kopā ar Hāgas Starptautisko krimināltiesu veikt izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem noziegumiem, kas ir pastrādāti Krimas nelikumīgās aneksijas un konflikta laikā Austrumukrainā;

| 23. | vērš uzmanību uz Melnās jūras baseina ārkārtējo neaizsargātību vides jomā; uzsver, ka reģiona pieaugošā militarizācija rada papildu riskus šai trauslajai ekosistēmai, un aicina izveidot efektīvu negadījumu novēršanas mehānismu ar drošu informācijas apmaiņas sistēmu starp visām piekrastes valstīm ārkārtas situācijā; |
| --- | --- |

23.

vērš uzmanību uz Melnās jūras baseina ārkārtējo neaizsargātību vides jomā; uzsver, ka reģiona pieaugošā militarizācija rada papildu riskus šai trauslajai ekosistēmai, un aicina izveidot efektīvu negadījumu novēršanas mehānismu ar drošu informācijas apmaiņas sistēmu starp visām piekrastes valstīm ārkārtas situācijā;

| 24. | atgādina, ka ES jāsaglabā vienotība un jāpauž vienota nostāja jautājumā par Krievijas hibrīdkaru Ukrainā; noteikti uzskata, ka vienotība ir priekšnosacījums efektīvai reakcijai uz visiem drošības apdraudējumiem un politiskajiem izaicinājumiem, kas izriet no Krievijas veiktajām militārajām un nemilitārajām darbībām Ukrainā; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka ES jāsaglabā vienotība un jāpauž vienota nostāja jautājumā par Krievijas hibrīdkaru Ukrainā; noteikti uzskata, ka vienotība ir priekšnosacījums efektīvai reakcijai uz visiem drošības apdraudējumiem un politiskajiem izaicinājumiem, kas izriet no Krievijas veiktajām militārajām un nemilitārajām darbībām Ukrainā;

ES un starptautiskie spēlētāji

| 25. | uzsver, ka Melnās jūras reģionam jābūt patiesai ES prioritātei; uzskata, ka patlaban esošās Melnās jūras reģiona sinerģijas (MJRS) formāts ir novecojis; atkārtoti aicina Komisiju un EĀDD iespējami drīz izstrādāt jaunu visaptverošu ES stratēģiju Melnās jūras reģionam; uzsver, ka ES jūras drošības stratēģijas noteikumi būtu jāpiemēro arī attiecībā uz Melno jūru; aicina pārskatīt Eiropas Drošības stratēģiju un izsaka cerību, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana, iekļaujot arī visas ar šo reģionu saistītās programmas, uzlabos KDAP sadarbību ar Melnās jūras piekrastes partnervalstīm; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka Melnās jūras reģionam jābūt patiesai ES prioritātei; uzskata, ka patlaban esošās Melnās jūras reģiona sinerģijas (MJRS) formāts ir novecojis; atkārtoti aicina Komisiju un EĀDD iespējami drīz izstrādāt jaunu visaptverošu ES stratēģiju Melnās jūras reģionam; uzsver, ka ES jūras drošības stratēģijas noteikumi būtu jāpiemēro arī attiecībā uz Melno jūru; aicina pārskatīt Eiropas Drošības stratēģiju un izsaka cerību, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana, iekļaujot arī visas ar šo reģionu saistītās programmas, uzlabos KDAP sadarbību ar Melnās jūras piekrastes partnervalstīm;

| 26. | uzsver, ka, neraugoties uz to, ka MJRS praktiski ir apstājusies, konstruktīva sadarbība Melnās jūras baseinā ir jāturpina; atzinīgi vērtē patlaban notiekošās KDAP misijas — ES padomdevēja misiju, ES pārraudzības misiju un ES robežu palīdzības misiju — kā ES ieguldījuma svarīgas sastāvdaļas, lai palīdzētu atrisināt reģionā ieilgušos konfliktus; atzinīgi vērtē ES dalībvalstu centienus paaugstināt Melnās jūras piekrastes valstu militārās spējas un tādējādi palielināt to iespējas reaģēt uz krīzes situācijām reģionā; uzskata, ka ES ir vajadzīga drosmīga un uz rezultātu orientēta pieeja, jo īpaši ekonomikas, aizsardzības un drošības jomās, lai iekšēji stiprinātu ES, atjauninātu un uzlabotu esošos instrumentus un paplašinātu tās reaģēšanas spēju uz tādu notikumu attīstību kaimiņvalstīs, kas ietekmē Eiropas drošību; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka, neraugoties uz to, ka MJRS praktiski ir apstājusies, konstruktīva sadarbība Melnās jūras baseinā ir jāturpina; atzinīgi vērtē patlaban notiekošās KDAP misijas — ES padomdevēja misiju, ES pārraudzības misiju un ES robežu palīdzības misiju — kā ES ieguldījuma svarīgas sastāvdaļas, lai palīdzētu atrisināt reģionā ieilgušos konfliktus; atzinīgi vērtē ES dalībvalstu centienus paaugstināt Melnās jūras piekrastes valstu militārās spējas un tādējādi palielināt to iespējas reaģēt uz krīzes situācijām reģionā; uzskata, ka ES ir vajadzīga drosmīga un uz rezultātu orientēta pieeja, jo īpaši ekonomikas, aizsardzības un drošības jomās, lai iekšēji stiprinātu ES, atjauninātu un uzlabotu esošos instrumentus un paplašinātu tās reaģēšanas spēju uz tādu notikumu attīstību kaimiņvalstīs, kas ietekmē Eiropas drošību;

| 27. | uzsver būtisko nozīmi koordinācijai ar NATO, jo īpaši ar tām Melnās jūras piekrastes valstīm, kas ir šīs alianses locekles, jo Melnās jūras baseins ir svarīgs eiroatlantiskās drošības elements; uzsver, ka ir būtiski svarīga to Melnās jūras piekrastes valstu militāro spēju modernizācija un paaugstināšana, kas ir ES un NATO locekles, lai garantētu šā reģiona drošību un stabilitāti; atzinīgi vērtē NATO apņēmību atbalstīt Melnās jūras piekrastes valstu reģionālos centienus, kuru mērķis ir nodrošināt drošību un stabilitāti; uzsver, ka ES un NATO ir jāatbalsta Melnās jūras kā atvērtas ekonomiskās zonas saglabāšana; aicina EDSO paplašināt savus pūliņus attiecībā uz Melnās jūras reģiona drošību; aicina ES atbalstīt pastiprinātu EDSO klātbūtni un jaunās EDSO iniciatīvas šajā reģionā, kuru mērķis ir atvieglot tā drošības situāciju; |
| --- | --- |

27.

uzsver būtisko nozīmi koordinācijai ar NATO, jo īpaši ar tām Melnās jūras piekrastes valstīm, kas ir šīs alianses locekles, jo Melnās jūras baseins ir svarīgs eiroatlantiskās drošības elements; uzsver, ka ir būtiski svarīga to Melnās jūras piekrastes valstu militāro spēju modernizācija un paaugstināšana, kas ir ES un NATO locekles, lai garantētu šā reģiona drošību un stabilitāti; atzinīgi vērtē NATO apņēmību atbalstīt Melnās jūras piekrastes valstu reģionālos centienus, kuru mērķis ir nodrošināt drošību un stabilitāti; uzsver, ka ES un NATO ir jāatbalsta Melnās jūras kā atvērtas ekonomiskās zonas saglabāšana; aicina EDSO paplašināt savus pūliņus attiecībā uz Melnās jūras reģiona drošību; aicina ES atbalstīt pastiprinātu EDSO klātbūtni un jaunās EDSO iniciatīvas šajā reģionā, kuru mērķis ir atvieglot tā drošības situāciju;

| 28. | atgādina, ka, jo īpaši ņemot vērā drošības situāciju Melnās jūras baseinā, saskaņā ar LES 42. panta 7. punktu visās ES dalībvalstīs jābūt vienādam drošības līmenim; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka, jo īpaši ņemot vērā drošības situāciju Melnās jūras baseinā, saskaņā ar LES 42. panta 7. punktu visās ES dalībvalstīs jābūt vienādam drošības līmenim;

| 29. | atzinīgi vērtē NATO dalībvalstu apņēmību nostiprināt kolektīvo drošību un vajadzības gadījumā īstenot Vašingtonas līguma 5. pantu; atzinīgi vērtē Velsā notikušās NATO augstākā līmeņa sanāksmes lēmumu par stratēģiskās drošības pasākumiem un rīcības gatavības plānu, kas ir visvairāk apdraudēto NATO dalībvalstu drošības svarīgi elementi; aicina NATO turpināt attīstīt savas kiberdrošības un pretraķešu aizsardzības spējas, tostarp Melnās jūras reģionā, un izstrādāt ārkārtas rīcības plānus, lai novērstu un apkarotu asimetrisku un hibrīdu karadarbību; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē NATO dalībvalstu apņēmību nostiprināt kolektīvo drošību un vajadzības gadījumā īstenot Vašingtonas līguma 5. pantu; atzinīgi vērtē Velsā notikušās NATO augstākā līmeņa sanāksmes lēmumu par stratēģiskās drošības pasākumiem un rīcības gatavības plānu, kas ir visvairāk apdraudēto NATO dalībvalstu drošības svarīgi elementi; aicina NATO turpināt attīstīt savas kiberdrošības un pretraķešu aizsardzības spējas, tostarp Melnās jūras reģionā, un izstrādāt ārkārtas rīcības plānus, lai novērstu un apkarotu asimetrisku un hibrīdu karadarbību;

| 30. | mudina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus apzināt risinājumus to aizsardzības budžetu palielināšanai līdz 2 % līmenim; atzinīgi vērtē pēdējā NATO augstākā līmeņa sanāksmē Ņuportā panākto alianses dalībnieku apņemšanos nodrošināt, ka to izdevumi aizsardzības vajadzībām līdz 2024. gadam sasniegs vismaz 2 % no IKP; pauž bažas par dažu alianses valstu paziņojumiem attiecībā uz nodomiem vēl vairāk samazināt izdevumus aizsardzības vajadzībām; šajā sakarībā atgādina par Vašingtonas līguma 3. pantu; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus apzināt risinājumus to aizsardzības budžetu palielināšanai līdz 2 % līmenim; atzinīgi vērtē pēdējā NATO augstākā līmeņa sanāksmē Ņuportā panākto alianses dalībnieku apņemšanos nodrošināt, ka to izdevumi aizsardzības vajadzībām līdz 2024. gadam sasniegs vismaz 2 % no IKP; pauž bažas par dažu alianses valstu paziņojumiem attiecībā uz nodomiem vēl vairāk samazināt izdevumus aizsardzības vajadzībām; šajā sakarībā atgādina par Vašingtonas līguma 3. pantu;

| 31. | atgādina, ka lai gan 2008. gadā netika pieņemti Gruzijas un Ukrainas pieteikumi pievienoties rīcības plānam dalībai NATO, Bukarestes augstākā līmeņa sanāksmē NATO paziņoja, ka Gruzija un Ukraina kļūs par šīs alianses dalībvalstīm; norāda, ka pēc 2008. gada kara Gruzijā un pēc 2014. gadā notikušās Krimas nelikumīgās aneksijas Krievija ir teritoriāli aizskārusi divas valstis, tādējādi zaudējot tiesības uz dalību NATO; uzskata, ka lai gan NATO nespēj tieši aizsargāt Gruziju un Ukrainu, NATO ir morāls pienākums atbalstīt Gruzijas un Ukrainas pašaizsardzības spējas; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka lai gan 2008. gadā netika pieņemti Gruzijas un Ukrainas pieteikumi pievienoties rīcības plānam dalībai NATO, Bukarestes augstākā līmeņa sanāksmē NATO paziņoja, ka Gruzija un Ukraina kļūs par šīs alianses dalībvalstīm; norāda, ka pēc 2008. gada kara Gruzijā un pēc 2014. gadā notikušās Krimas nelikumīgās aneksijas Krievija ir teritoriāli aizskārusi divas valstis, tādējādi zaudējot tiesības uz dalību NATO; uzskata, ka lai gan NATO nespēj tieši aizsargāt Gruziju un Ukrainu, NATO ir morāls pienākums atbalstīt Gruzijas un Ukrainas pašaizsardzības spējas;

| 32. | uzsver, ka NATO ir jāsaglabā tās vispārējais jūras un gaisa spēku pārākums Melnās jūras baseinā un jāsaglabā tās spēja šo reģionu uzraudzīt; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka NATO ir jāsaglabā tās vispārējais jūras un gaisa spēku pārākums Melnās jūras baseinā un jāsaglabā tās spēja šo reģionu uzraudzīt;

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem un visām Melnās jūras reģiona valstīm. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem un visām Melnās jūras reģiona valstīm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0011.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0380.

(3)  OV C 353 E, 3.12.2013., 77. lpp.

(4)  OV C 349 E, 29.11.2013., 38. lpp.

(5)  OV C 168 E, 14.6.2013., 26. lpp.

(6)  OV C 136 E, 11.5.2012., 81. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0248.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0457.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0025.

(10)  Romas Statūtu (2002.) 7. panta 1. punkta i) apakšpunkta nozīmē.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/81 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/81

---

P8_TA(2015)0233

Nesen atklātie augsta līmeņa korupcijas gadījumi FIFA

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. jūnija rezolūcija par nesen atklātajiem augsta līmeņa korupcijas gadījumiem FIFA (2015/2730(RSP))

(2016/C 407/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 3. februāra ES pretkorupcijas ziņojumu (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 3. februāra ES pretkorupcijas ziņojumu (COM(2014)0038),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu “Korupcijas apkarošana ES” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu “Korupcijas apkarošana ES” (COM(2011)0308),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. janvāra paziņojumu “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā” (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. janvāra paziņojumu “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā” (COM(2011)0012),

| — | ņemot vērā 2012. gada 2. februāra rezolūciju par Eiropas dimensiju sportā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 2. februāra rezolūciju par Eiropas dimensiju sportā (2),

| — | ņemot vērā 2007. gada 11. jūlija Balto grāmatu par sportu (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 11. jūlija Balto grāmatu par sportu (COM(2007)0391),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2014. gada 21. maija rezolūciju par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2014–2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2014. gada 21. maija rezolūciju par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2014–2017),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par rezultātu sarunāšanu un korupciju sportā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par rezultātu sarunāšanu un korupciju sportā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās Asamblejas 2015. gada 23. aprīlī pieņemto Rezolūciju par futbola pārvaldības reformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās Asamblejas 2015. gada 23. aprīlī pieņemto Rezolūciju par futbola pārvaldības reformu,

| — | ņemot vērā Erasmus + programmā iekļauto jauno sporta programmu un jo īpaši tās mērķi novērst pārrobežu apdraudējumus sporta integritātei, piemēram, dopinga lietošanu, vienošanās par spēļu rezultātu un vardarbību, kā arī visa veida neiecietību un diskrimināciju, un veicināt un atbalstīt labu pārvaldību sportā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Erasmus + programmā iekļauto jauno sporta programmu un jo īpaši tās mērķi novērst pārrobežu apdraudējumus sporta integritātei, piemēram, dopinga lietošanu, vienošanās par spēļu rezultātu un vardarbību, kā arī visa veida neiecietību un diskrimināciju, un veicināt un atbalstīt labu pārvaldību sportā,

| — | ņemot vērā dokumentu “Stokholmas programma – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Stokholmas programma – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā”,

| — | ņemot vērā FIFA statūtu 2. pantu, kurā kā viens no FIFA darbības mērķiem ir norādīts šāds: “veicināt integritāti, ētiku un godīgu spēli, lai novērstu visas tādas metodes vai praksi kā, piemēram, korupciju, dopinga lietošanu vai vienošanās par spēļu rezultātu, kas var apdraudēt spēļu un sacensību godīgumu, kā arī spēlētāju un ierēdņu profesionālo godprātību vai novest pie Futbola federāciju asociācijas ļaunprātīgas izmantošanas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FIFA statūtu 2. pantu, kurā kā viens no FIFA darbības mērķiem ir norādīts šāds: “veicināt integritāti, ētiku un godīgu spēli, lai novērstu visas tādas metodes vai praksi kā, piemēram, korupciju, dopinga lietošanu vai vienošanās par spēļu rezultātu, kas var apdraudēt spēļu un sacensību godīgumu, kā arī spēlētāju un ierēdņu profesionālo godprātību vai novest pie Futbola federāciju asociācijas ļaunprātīgas izmantošanas”,

| — | ņemot vērā Michael Garcia ziņojumu attiecībā uz pretrunīgo procedūru saistībā ar pieteikumiem par 2018. gada un 2022. gada Pasaules kausa izcīņas rīkošanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Michael Garcia ziņojumu attiecībā uz pretrunīgo procedūru saistībā ar pieteikumiem par 2018. gada un 2022. gada Pasaules kausa izcīņas rīkošanu;

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 14 FIFA amatpersonas, tostarp tās priekšsēdētāja vietnieku, 2015. gada 27. maijā Cīrihē arestēja Šveices varas iestādes; tā kā šie aresti tika veikti pēc ASV Tieslietu departamenta pieprasījuma, pamatojoties uz apsūdzībām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, izspiešanā, krāpšanā un kukuļošanā, kuru apmērs pārsniedz USD 150 miljonus; |
| --- | --- |

A.

tā kā 14 FIFA amatpersonas, tostarp tās priekšsēdētāja vietnieku, 2015. gada 27. maijā Cīrihē arestēja Šveices varas iestādes; tā kā šie aresti tika veikti pēc ASV Tieslietu departamenta pieprasījuma, pamatojoties uz apsūdzībām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, izspiešanā, krāpšanā un kukuļošanā, kuru apmērs pārsniedz USD 150 miljonus;

| B. | tā kā Šveices un ASV varas iestādes ir sākušas arī kriminālizmeklēšanu saistībā ar to, kā tiesības rīkot Pasaules kausa izcīņu 2018. un 2022. gadā tika piešķirtas Krievijai un Katarai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Šveices un ASV varas iestādes ir sākušas arī kriminālizmeklēšanu saistībā ar to, kā tiesības rīkot Pasaules kausa izcīņu 2018. un 2022. gadā tika piešķirtas Krievijai un Katarai;

| C. | tā kā FIFA jau daudzus gadus ir darbojusies kā neviena nekontrolēta, nepārredzama un vispārzināmi korumpēta organizācija; tā kā nesen veiktie aresti apstiprina, ka krāpšana un korupcija FIFA drīzāk ir sistēmiska, plaši izplatīta un pastāvīga, nevis saistīta tikai ar atsevišķiem pārkāpumiem, kā to apgalvo FIFA bijušais priekšsēdētājs Joseph Blatter; |
| --- | --- |

C.

tā kā FIFA jau daudzus gadus ir darbojusies kā neviena nekontrolēta, nepārredzama un vispārzināmi korumpēta organizācija; tā kā nesen veiktie aresti apstiprina, ka krāpšana un korupcija FIFA drīzāk ir sistēmiska, plaši izplatīta un pastāvīga, nevis saistīta tikai ar atsevišķiem pārkāpumiem, kā to apgalvo FIFA bijušais priekšsēdētājs Joseph Blatter;

| D. | tā kā, neskatoties uz arestiem un apsūdzībām, kuras izvirzītas pret FIFA vadītājiem, kā arī krīzi, kas pārņēmusi šo organizāciju, Joseph Blatter2015. gada 29. maijā no jauna ievēlēja par FIFA priekšsēdētāju; tā kā Joseph Blatter atkārtota ievēlēšana par FIFA priekšsēdētāju un lēmums nepublicēt M. J. Garcia ziņojumā konstatēto par to, kā Krievijai un Katarai tika piešķirtas tiesības rīkot Pasaules kausa izcīņu attiecīgi 2018. un 2022. gadā, liecina, ka šī organizācija ir darbojusies bezatbildīgi un joprojām nav gatava reformām vai pārmaiņām, kas nepieciešamas starptautiskā futbola pārvaldības uzlabošanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neskatoties uz arestiem un apsūdzībām, kuras izvirzītas pret FIFA vadītājiem, kā arī krīzi, kas pārņēmusi šo organizāciju, Joseph Blatter2015. gada 29. maijā no jauna ievēlēja par FIFA priekšsēdētāju; tā kā Joseph Blatter atkārtota ievēlēšana par FIFA priekšsēdētāju un lēmums nepublicēt M. J. Garcia ziņojumā konstatēto par to, kā Krievijai un Katarai tika piešķirtas tiesības rīkot Pasaules kausa izcīņu attiecīgi 2018. un 2022. gadā, liecina, ka šī organizācija ir darbojusies bezatbildīgi un joprojām nav gatava reformām vai pārmaiņām, kas nepieciešamas starptautiskā futbola pārvaldības uzlabošanai;

| E. | tā kā Joseph Blatter atkāpšanās no amata un FIFA amatpersonu aresti ir radījuši priekšnosacījumus FIFA struktūru un prakses radikālām un steidzami īstenojamām reformām, lai uzlabotu šīs organizācijas pārvaldību un izskaustu tajā korupciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā Joseph Blatter atkāpšanās no amata un FIFA amatpersonu aresti ir radījuši priekšnosacījumus FIFA struktūru un prakses radikālām un steidzami īstenojamām reformām, lai uzlabotu šīs organizācijas pārvaldību un izskaustu tajā korupciju;

| F. | tā kā sporta organizāciju integritātei ir ļoti liela nozīme, jo gan profesionālais, gan amatieru sports pasaulē veicina mieru, cilvēktiesību ievērošanu un solidaritāti, uzlabo sabiedrības veselību un ekonomikas stāvokli, un tam ir būtiska loma izglītības un kultūras pamatvērtību uzsvēršanā un sociālās iekļaušanas veicināšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā sporta organizāciju integritātei ir ļoti liela nozīme, jo gan profesionālais, gan amatieru sports pasaulē veicina mieru, cilvēktiesību ievērošanu un solidaritāti, uzlabo sabiedrības veselību un ekonomikas stāvokli, un tam ir būtiska loma izglītības un kultūras pamatvērtību uzsvēršanā un sociālās iekļaušanas veicināšanā;

| G. | tā kā Eiropas Komisijas izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta komisārs Tibor Navracsics savā 2015. gada 3. jūnija paziņojumā nosodīja nesenos notikumus FIFA un aicināja “atjaunot uzticēšanos šai organizācijai un izveidot tajā stabilu labas pārvaldības sistēmu”; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Komisijas izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta komisārs Tibor Navracsics savā 2015. gada 3. jūnija paziņojumā nosodīja nesenos notikumus FIFA un aicināja “atjaunot uzticēšanos šai organizācijai un izveidot tajā stabilu labas pārvaldības sistēmu”;

| H. | tā kā Komisija un Padome ir atzinušas nepieciešamību veidot futbola pārvaldības struktūru un valsts iestāžu partnerību šā sporta veida labai pārvaldībai, kuru īstenojot tiek ņemts vērā profesionālā futbola pašregulējošais raksturs un kura ir panākusi strukturētu dialogu par sportu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija un Padome ir atzinušas nepieciešamību veidot futbola pārvaldības struktūru un valsts iestāžu partnerību šā sporta veida labai pārvaldībai, kuru īstenojot tiek ņemts vērā profesionālā futbola pašregulējošais raksturs un kura ir panākusi strukturētu dialogu par sportu;

| I. | tā kā pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātija — citiem vārdiem sakot, laba pārvaldība — ir viens no priekšnoteikumiem, lai sporta organizācijās veidotos šāds pašregulējošs režīms un lai sporta kustība iedarbīgi un strukturālā līmenī novērstu un apkarotu krāpšanu un korupciju sportā; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātija — citiem vārdiem sakot, laba pārvaldība — ir viens no priekšnoteikumiem, lai sporta organizācijās veidotos šāds pašregulējošs režīms un lai sporta kustība iedarbīgi un strukturālā līmenī novērstu un apkarotu krāpšanu un korupciju sportā;

| J. | tā kā Parlaments futbola pārvaldības struktūras jau iepriekš ir aicinājis nodrošināt lielāku demokrātiju, pārredzamību, leģitimitāti un pārskatatbildību (t.i. neatkarīgas revīzijas iestādes veiktu finanšu revīziju) un labu pārvaldību un ir lūdzis Komisijai sniegt norādes par to, kā var atbalstīt likumīgu un atbilstīgu pašregulēšanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlaments futbola pārvaldības struktūras jau iepriekš ir aicinājis nodrošināt lielāku demokrātiju, pārredzamību, leģitimitāti un pārskatatbildību (t.i. neatkarīgas revīzijas iestādes veiktu finanšu revīziju) un labu pārvaldību un ir lūdzis Komisijai sniegt norādes par to, kā var atbalstīt likumīgu un atbilstīgu pašregulēšanos;

| K. | tā kā korupcija, ja pret to netiks vērsti steidzami un atbilstīgi pasākumi, turpinās graut uzticēšanos sporta iestādēm un apdraudēt sporta integritāti kopumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā korupcija, ja pret to netiks vērsti steidzami un atbilstīgi pasākumi, turpinās graut uzticēšanos sporta iestādēm un apdraudēt sporta integritāti kopumā;

| L. | tā kā cīņa pret korupciju ir viena no Stokholmas programmas prioritātēm un Komisija šo programmu izmanto par pamatu savām darbībām tieslietu un iekšlietu jomā, |
| --- | --- |

L.

tā kā cīņa pret korupciju ir viena no Stokholmas programmas prioritātēm un Komisija šo programmu izmanto par pamatu savām darbībām tieslietu un iekšlietu jomā,

| M. | tā kā sports ir arī liela un strauji augoša ES ekonomikas nozare un sniedz būtisku ieguldījumu izaugsmē un jaunu darbvietu izveidē, jo sporta pievienotā vērtība un ietekme uz nodarbinātību pārsniedz vidējos izaugsmes rādītājus, |
| --- | --- |

M.

tā kā sports ir arī liela un strauji augoša ES ekonomikas nozare un sniedz būtisku ieguldījumu izaugsmē un jaunu darbvietu izveidē, jo sporta pievienotā vērtība un ietekme uz nodarbinātību pārsniedz vidējos izaugsmes rādītājus,

| 1. | nosoda sistēmisko un zemisko korupciju, kas atklājusies FIFA, un norāda, ka apgalvojumi par to nebūt nav pārsteidzoši; |
| --- | --- |

1.

nosoda sistēmisko un zemisko korupciju, kas atklājusies FIFA, un norāda, ka apgalvojumi par to nebūt nav pārsteidzoši;

| 2. | aicina sporta organizācijas, dalībvalstis un ES pilnībā sadarboties saistībā ar visām pašreizējām un turpmākām izmeklēšanas procedūrām apsūdzībās par korupcijas praksi FIFA; |
| --- | --- |

2.

aicina sporta organizācijas, dalībvalstis un ES pilnībā sadarboties saistībā ar visām pašreizējām un turpmākām izmeklēšanas procedūrām apsūdzībās par korupcijas praksi FIFA;

| 3. | uzsver, cik ārkārtīgi svarīga ir Šveices un ASV tiesu iestāžu veiktā izmeklēšana saistībā ar FIFA Izpildkomitejas lēmumu par 1998., 2010., 2018. un 2022. gada Pasaules kausa izcīņas rīkošanu attiecīgi Francijā, Dienvidāfrikā, Krievijā un Katarā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, cik ārkārtīgi svarīga ir Šveices un ASV tiesu iestāžu veiktā izmeklēšana saistībā ar FIFA Izpildkomitejas lēmumu par 1998., 2010., 2018. un 2022. gada Pasaules kausa izcīņas rīkošanu attiecīgi Francijā, Dienvidāfrikā, Krievijā un Katarā;

| 4. | norāda, cik svarīgi ir nodrošināt, lai pēc iepriekšējo FIFA notikušo ar korupciju saistīto darbību izmeklēšanas procedūras pamatotos gadījumos ietvertu finanšu pārkāpumos iesaistīto amatpersonu atlaišanu un to lēmumu pārskatīšanu, kas saistīti ar korupciju vai noziedzīgām darbībām; aicina ES cieši uzraudzīt šo procesu un nodrošināt nepieciešamos nosacījumus objektīvai ārējai izmeklēšanai; atzinīgi vērtē FIFA Revīzijas un uzraudzības komitejas vadītāja paziņojumu, ka Pasaules kausa izcīņas rīkošanas tiesību 2018. gadā un 2022. gadā piešķiršanu varētu atzīt par spēkā neesošu, ja tiks gūti pierādījumi, ka tā notikusi korupcijas rezultātā; |
| --- | --- |

4.

norāda, cik svarīgi ir nodrošināt, lai pēc iepriekšējo FIFA notikušo ar korupciju saistīto darbību izmeklēšanas procedūras pamatotos gadījumos ietvertu finanšu pārkāpumos iesaistīto amatpersonu atlaišanu un to lēmumu pārskatīšanu, kas saistīti ar korupciju vai noziedzīgām darbībām; aicina ES cieši uzraudzīt šo procesu un nodrošināt nepieciešamos nosacījumus objektīvai ārējai izmeklēšanai; atzinīgi vērtē FIFA Revīzijas un uzraudzības komitejas vadītāja paziņojumu, ka Pasaules kausa izcīņas rīkošanas tiesību 2018. gadā un 2022. gadā piešķiršanu varētu atzīt par spēkā neesošu, ja tiks gūti pierādījumi, ka tā notikusi korupcijas rezultātā;

| 5. | nosoda to, ka FIFA nav pilnībā publicējusi M. J. Garcia ziņojumu, kam tā piekrita 2014. gada decembrī, bet līdz šim to nav izdarījusi, un aicina FIFA nekavējoties darīt to; |
| --- | --- |

5.

nosoda to, ka FIFA nav pilnībā publicējusi M. J. Garcia ziņojumu, kam tā piekrita 2014. gada decembrī, bet līdz šim to nav izdarījusi, un aicina FIFA nekavējoties darīt to;

| 6. | atgādina, cik svarīgi ir, lai Pasaules kausa izcīņas rīkošanas tiesību piešķiršanu reglamentētu skaidri un pārredzami noteikumi un lai tiktu nodrošināts atbilstīgs informācijas un uzraudzības mehānisms nolūkā pārliecināties, ka šī procedūra garantē konkursā iesaistīto valstu vienlīdzību un ka galīgais lēmums pamatojas tikai uz iesniegto projektu kvalitāti; |
| --- | --- |

6.

atgādina, cik svarīgi ir, lai Pasaules kausa izcīņas rīkošanas tiesību piešķiršanu reglamentētu skaidri un pārredzami noteikumi un lai tiktu nodrošināts atbilstīgs informācijas un uzraudzības mehānisms nolūkā pārliecināties, ka šī procedūra garantē konkursā iesaistīto valstu vienlīdzību un ka galīgais lēmums pamatojas tikai uz iesniegto projektu kvalitāti;

| 7. | aicina starptautiskās sporta organizācijas nodrošināt, ka ikviena valsts, kas kandidē uz nozīmīga sporta pasākuma rīkošanu, uzņemas visās ar šā pasākuma organizēšanu un rīkošanu saistītajās darbībās ievērot starptautiskos standartus attiecībā uz pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

aicina starptautiskās sporta organizācijas nodrošināt, ka ikviena valsts, kas kandidē uz nozīmīga sporta pasākuma rīkošanu, uzņemas visās ar šā pasākuma organizēšanu un rīkošanu saistītajās darbībās ievērot starptautiskos standartus attiecībā uz pamattiesību ievērošanu;

| 8. | pauž bažas par migrējošo darba ņēmēju stāvokli Kataras celtniecības infrastruktūrā, kas paredzēta FIFA Pasaules kausa izcīņas rīkošanai 2022. gadā, tostarp par: par “kafalas” sistēmu, kas nozīmē piespiedu darbu, bīstamus darba apstākļus, piespiežot strādāt sešas dienas nedēļā ārkārtējā karstumā un mājot pārapdzīvotās un nožēlojamās darba nometnēs; aicina Kataru ratificēt, iestrādāt tiesību aktos un piemērot darba pamattiesības un ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par migrējošo darba ņēmēju stāvokli Kataras celtniecības infrastruktūrā, kas paredzēta FIFA Pasaules kausa izcīņas rīkošanai 2022. gadā, tostarp par: par “kafalas” sistēmu, kas nozīmē piespiedu darbu, bīstamus darba apstākļus, piespiežot strādāt sešas dienas nedēļā ārkārtējā karstumā un mājot pārapdzīvotās un nožēlojamās darba nometnēs; aicina Kataru ratificēt, iestrādāt tiesību aktos un piemērot darba pamattiesības un ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību;

| 9. | uzsver, ka korupcija un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija ir nesaraujami saistītas un ka daudzas dalībvalstis ir iespaidojušas vienošanās par spēļu rezultātu un citi finanšu noziegumi, kas bieži vien saistīti ar noziedzīgu grupu darbību starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka korupcija un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija ir nesaraujami saistītas un ka daudzas dalībvalstis ir iespaidojušas vienošanās par spēļu rezultātu un citi finanšu noziegumi, kas bieži vien saistīti ar noziedzīgu grupu darbību starptautiskā mērogā;

| 10. | atzinīgi vērtē pētniecisko žurnālistiku, kas pauda nopietnas bažas par korupciju FIFA un saistībā ar pieteikumu iesniegšanas procedūru par tiesībām rīkot Pasaules kausa izcīņu; šajā sakarībā mudina visas sporta organizācijas izveidot efektīvu tiesisko regulējumu, lai gan veicinātu trauksmes cēlēju darbību, gan aizsargātu tos; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē pētniecisko žurnālistiku, kas pauda nopietnas bažas par korupciju FIFA un saistībā ar pieteikumu iesniegšanas procedūru par tiesībām rīkot Pasaules kausa izcīņu; šajā sakarībā mudina visas sporta organizācijas izveidot efektīvu tiesisko regulējumu, lai gan veicinātu trauksmes cēlēju darbību, gan aizsargātu tos;

| 11. | pauž ilgstošo viedokli, ka FIFA pastāvošā korupcija ir plaši izplatīta, sistēmiska un dziļi iesakņojusies, un uzskata, ka organizācija ir nopietni kaitējusi pasaules futbola integritātei, graujoši ietekmējot gan profesionālā futbola augšējos ešelonus, gan vietējos amatieru klubus; |
| --- | --- |

11.

pauž ilgstošo viedokli, ka FIFA pastāvošā korupcija ir plaši izplatīta, sistēmiska un dziļi iesakņojusies, un uzskata, ka organizācija ir nopietni kaitējusi pasaules futbola integritātei, graujoši ietekmējot gan profesionālā futbola augšējos ešelonus, gan vietējos amatieru klubus;

| 12. | stingri uzsver, ka futbolu kā vispopulārāko sporta veidu pasaulē nedrīkst aptraipīt ar korupcijas praksi un tas būtu drīzāk jāaizsargā no pašreizējās situācijas FIFA, nevis jāpieļauj, kā šī situācija nomelno šo sporta veidu; |
| --- | --- |

12.

stingri uzsver, ka futbolu kā vispopulārāko sporta veidu pasaulē nedrīkst aptraipīt ar korupcijas praksi un tas būtu drīzāk jāaizsargā no pašreizējās situācijas FIFA, nevis jāpieļauj, kā šī situācija nomelno šo sporta veidu;

| 13. | atkārtoti norāda, ka futbolam un sportam kopumā ir dziļa pozitīva sociālā ietekme uz miljoniem cilvēku, jo īpaši jaunu cilvēku, ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti norāda, ka futbolam un sportam kopumā ir dziļa pozitīva sociālā ietekme uz miljoniem cilvēku, jo īpaši jaunu cilvēku, ikdienas dzīvi;

| 14. | atzinīgi vērtē Joseph Blatter atkāpšanos no FIFA priekšsēdētāja amata un patlaban veicamo kriminālizmeklēšanu; mudina FIFA Izpildkomiteju īstenot strukturālas reformas, lai ieviestu pārredzamību un pārskatatbildību un garantētu atklātu, līdzsvarotu un demokrātisku lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp jauna priekšsēdētāja ievelēšanas procedūru, un pilnīgas neiecietības politiku pret korupciju sportā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Joseph Blatter atkāpšanos no FIFA priekšsēdētāja amata un patlaban veicamo kriminālizmeklēšanu; mudina FIFA Izpildkomiteju īstenot strukturālas reformas, lai ieviestu pārredzamību un pārskatatbildību un garantētu atklātu, līdzsvarotu un demokrātisku lēmumu pieņemšanas procesu, tostarp jauna priekšsēdētāja ievelēšanas procedūru, un pilnīgas neiecietības politiku pret korupciju sportā;

| 15. | tomēr pauž nopietnas bažas par to, ka FIFA kā pasaules futbola pārvaldības struktūras uzticamības atjaunošanu un nepieciešamās steidzamas reformas nevar nopietni uzsākt, kamēr nav iecelta jauna vadība, kas saskaņā ar FIFA noteikumiem nevar notikt drīzāk, kā pēc deviņiem mēnešiem; tālab aicina FIFA pārredzamā un iekļaujošā veidā izvēlēties piemērotu pagaidu vadītāju, lai nekavējoties aizstātu Sepp Blatter; |
| --- | --- |

15.

tomēr pauž nopietnas bažas par to, ka FIFA kā pasaules futbola pārvaldības struktūras uzticamības atjaunošanu un nepieciešamās steidzamas reformas nevar nopietni uzsākt, kamēr nav iecelta jauna vadība, kas saskaņā ar FIFA noteikumiem nevar notikt drīzāk, kā pēc deviņiem mēnešiem; tālab aicina FIFA pārredzamā un iekļaujošā veidā izvēlēties piemērotu pagaidu vadītāju, lai nekavējoties aizstātu Sepp Blatter;

| 16. | atgādina, ka laba pārvaldība sportā nodrošina sporta organizāciju autonomiju un pašpārvaldi atbilstīgi pārredzamības, pārskatatbildības un demokrātijas principiem, un uzsver, ka ir jāīsteno pilnīgas neiecietības politika pret korupciju sportā; uzsver, ka lēmumu pieņemšanas procesā jānodrošina visu ieinteresēto personu atbilstīga pārstāvība, un norāda, ka var pārņemt citu sporta organizāciju paraugpraksi; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka laba pārvaldība sportā nodrošina sporta organizāciju autonomiju un pašpārvaldi atbilstīgi pārredzamības, pārskatatbildības un demokrātijas principiem, un uzsver, ka ir jāīsteno pilnīgas neiecietības politika pret korupciju sportā; uzsver, ka lēmumu pieņemšanas procesā jānodrošina visu ieinteresēto personu atbilstīga pārstāvība, un norāda, ka var pārņemt citu sporta organizāciju paraugpraksi;

| 17. | aicina FIFA bez jebkādiem ierobežojumiem apņemties rūpīgi pārskatīt iepriekšējos un pašreizējos lēmumus un procedūras un turpmāk nodrošināt pilnīgu pārredzamību, īpaši attiecībā uz izpildamatpersonu un augstāko amatpersonu atalgojumu, lai izveidotu iekšējas pašregulējošas procedūras un efektīvus pārkāpumu atklāšanas, izmeklēšanu veikšanas un sankciju noteikšanas mehānismus; |
| --- | --- |

17.

aicina FIFA bez jebkādiem ierobežojumiem apņemties rūpīgi pārskatīt iepriekšējos un pašreizējos lēmumus un procedūras un turpmāk nodrošināt pilnīgu pārredzamību, īpaši attiecībā uz izpildamatpersonu un augstāko amatpersonu atalgojumu, lai izveidotu iekšējas pašregulējošas procedūras un efektīvus pārkāpumu atklāšanas, izmeklēšanu veikšanas un sankciju noteikšanas mehānismus;

| 18. | uzskata, ka šai pārskatīšanai būtu jāattiecas uz statūtiem, struktūru, kodeksiem un darbības politiku un praksi, Izpildkomitejas locekļu, arī priekšsēdētāja, maksimālo pilnvaru laika un neatkarīgas uzticamības pārbaudes noteikšanu un ārēju un pilnībā neatkarīgu finanšu revīziju, lai novērtētu tās finanšu pārskatu ticamību; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka šai pārskatīšanai būtu jāattiecas uz statūtiem, struktūru, kodeksiem un darbības politiku un praksi, Izpildkomitejas locekļu, arī priekšsēdētāja, maksimālo pilnvaru laika un neatkarīgas uzticamības pārbaudes noteikšanu un ārēju un pilnībā neatkarīgu finanšu revīziju, lai novērtētu tās finanšu pārskatu ticamību;

| 19. | mudina FIFA ieviest tās vadībai un Izpildkomitejai paredzētus stingrus ētikas standartus un rīcības kodeksu, ko pārraudzītu neatkarīga uzraudzības struktūra; |
| --- | --- |

19.

mudina FIFA ieviest tās vadībai un Izpildkomitejai paredzētus stingrus ētikas standartus un rīcības kodeksu, ko pārraudzītu neatkarīga uzraudzības struktūra;

| 20. | aicina visas sporta pārvaldes iestādes apņemties ieviest labas pārvaldes praksi un palielināt pārredzamību, lai mazinātu risku kļūt par korupcijas upuri; šajā sakarībā iesaka labāk ievērot dzimumu līdzsvaru, ieceļot visu organizāciju padomju un izpildvaras komiteju locekļus, jo īpaši, lai atgādinātu, ka sports un it īpaši futbols nav tikai vīriešu prerogatīva; uzskata, ka lielāka atklātība nozīmētu arī labāku pārredzamību; |
| --- | --- |

20.

aicina visas sporta pārvaldes iestādes apņemties ieviest labas pārvaldes praksi un palielināt pārredzamību, lai mazinātu risku kļūt par korupcijas upuri; šajā sakarībā iesaka labāk ievērot dzimumu līdzsvaru, ieceļot visu organizāciju padomju un izpildvaras komiteju locekļus, jo īpaši, lai atgādinātu, ka sports un it īpaši futbols nav tikai vīriešu prerogatīva; uzskata, ka lielāka atklātība nozīmētu arī labāku pārredzamību;

| 21. | aicina visus finansētājus un raidorganizācijas, kas ar FIFA ir noslēguši sadarbības līgumu, pieprasīt reformu procesu īstenošanu un atbalstīt to, sniedzot publiskus paziņojumus par korupcijas nepieļaujamību sportā, kā arī īstenot teikto, izdarot nemitīgu spiedienu; |
| --- | --- |

21.

aicina visus finansētājus un raidorganizācijas, kas ar FIFA ir noslēguši sadarbības līgumu, pieprasīt reformu procesu īstenošanu un atbalstīt to, sniedzot publiskus paziņojumus par korupcijas nepieļaujamību sportā, kā arī īstenot teikto, izdarot nemitīgu spiedienu;

| 22. | aicina UEFA un valstu futbola asociācijas pastiprināt pašu centienus līdz 2016. gada beigām uzstāt uz FIFA pilnīgas reformēšanas pasākumu, jo īpaši šajā rezolūcijā pausto ieteikumu, īstenošanu gan tieši, gan ar to FIFA Izpildkomitejā iekļautās pārstāvju aģentūras un valstu futbola asociāciju starpniecību; |
| --- | --- |

22.

aicina UEFA un valstu futbola asociācijas pastiprināt pašu centienus līdz 2016. gada beigām uzstāt uz FIFA pilnīgas reformēšanas pasākumu, jo īpaši šajā rezolūcijā pausto ieteikumu, īstenošanu gan tieši, gan ar to FIFA Izpildkomitejā iekļautās pārstāvju aģentūras un valstu futbola asociāciju starpniecību;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt ES sporta darba plānā paredzētos ar labu pārvaldību saistītos darbus un pasākumus un piešķirt tiem prioritāti, kā arī pārliecināties, ka valstu sporta asociācijas ir pilnībā iesaistījušās darbībās, ko veic labākas pārvaldības panākšanai Eiropas un starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt ES sporta darba plānā paredzētos ar labu pārvaldību saistītos darbus un pasākumus un piešķirt tiem prioritāti, kā arī pārliecināties, ka valstu sporta asociācijas ir pilnībā iesaistījušās darbībās, ko veic labākas pārvaldības panākšanai Eiropas un starptautiskajā līmenī;

| 24. | aicina Komisiju, saskaņojot savu darbību ar dalībvalstīm un sadarbojoties ar Interpolu, Eiropolu un Eurojust, veikt visus atbilstīgos pasākumus, tostarp efektīvus piespiedu pasākumus, lai izskatītu ikvienu iespējamo norādi par FIFA un valsts futbola asociāciju amatpersonu korupciju ES teritorijā, un sadarbību tiesībaizsardzības jomā Eiropā, veidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un izmantojot kriminālvajāšanas iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju, saskaņojot savu darbību ar dalībvalstīm un sadarbojoties ar Interpolu, Eiropolu un Eurojust, veikt visus atbilstīgos pasākumus, tostarp efektīvus piespiedu pasākumus, lai izskatītu ikvienu iespējamo norādi par FIFA un valsts futbola asociāciju amatpersonu korupciju ES teritorijā, un sadarbību tiesībaizsardzības jomā Eiropā, veidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un izmantojot kriminālvajāšanas iestāžu sadarbību;

| 25. | uzsver, ka, tā kā korupcija sportā ir pārnacionāla problēma, lai to apkarotu, daudz efektīvāk ir jāsadarbojas visiem iesaistītajiem, tostarp valsts iestādēm, tiesībaizsardzības aģentūrām, sporta nozarei, sportistiem un atbalstītājiem, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot izglītošanai par šo problēmu un par korupcijas novēršanas iespējām; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka, tā kā korupcija sportā ir pārnacionāla problēma, lai to apkarotu, daudz efektīvāk ir jāsadarbojas visiem iesaistītajiem, tostarp valsts iestādēm, tiesībaizsardzības aģentūrām, sporta nozarei, sportistiem un atbalstītājiem, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot izglītošanai par šo problēmu un par korupcijas novēršanas iespējām;

| 26. | atzinīgi vērtē Erasmus + programmā iekļauto jauno sporta programmu, ar kuru atbalsta pārnacionālus izglītošanas projektus, kuru mērķis ir novērst pārrobežu apdraudējumus sporta ētiskumam un integritātei, piemēram, dopinga lietošanu, vienošanās par spēļu rezultātu un vardarbību, kā arī visa veida neiecietību un diskrimināciju, un veicināt un atbalstīt labu pārvaldību sportā, |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Erasmus + programmā iekļauto jauno sporta programmu, ar kuru atbalsta pārnacionālus izglītošanas projektus, kuru mērķis ir novērst pārrobežu apdraudējumus sporta ētiskumam un integritātei, piemēram, dopinga lietošanu, vienošanās par spēļu rezultātu un vardarbību, kā arī visa veida neiecietību un diskrimināciju, un veicināt un atbalstīt labu pārvaldību sportā,

| 27. | aicina dalībvalstis un sporta federācijas jau no agra vecuma un visos līmeņos (gan amatieru, gan profesionāļu) atbilstīgi informēt un izglītot sportistus un patērētājus; mudina sporta organizācijas sākt un turpināt tādu vispārēju preventīvu un izglītojošu programmu īstenošanu, kurās būtu skaidri paredzētas klubu, līgu un federāciju saistības, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis un sporta federācijas jau no agra vecuma un visos līmeņos (gan amatieru, gan profesionāļu) atbilstīgi informēt un izglītot sportistus un patērētājus; mudina sporta organizācijas sākt un turpināt tādu vispārēju preventīvu un izglītojošu programmu īstenošanu, kurās būtu skaidri paredzētas klubu, līgu un federāciju saistības, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem;

| 28. | atzinīgi vērtē vienošanos par 4. Direktīvu par vēršanos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un atbalsta aktīvu visu to līdzekļu izmantošanu, ko paredz jaunais tiesību akts, lai risinātu šo jautājumu; aicina Komisiju konsekventi uzraudzīt ES tiesību aktu īstenošanu, ar kuriem paredzēts vērsties pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, lai nodrošinātu pietiekamu cīņu pret korupciju sportā un garantētu ES reģistrētu sporta pārvaldības struktūru un to amatpersonu rūpīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē vienošanos par 4. Direktīvu par vēršanos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un atbalsta aktīvu visu to līdzekļu izmantošanu, ko paredz jaunais tiesību akts, lai risinātu šo jautājumu; aicina Komisiju konsekventi uzraudzīt ES tiesību aktu īstenošanu, ar kuriem paredzēts vērsties pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, lai nodrošinātu pietiekamu cīņu pret korupciju sportā un garantētu ES reģistrētu sporta pārvaldības struktūru un to amatpersonu rūpīgu pārbaudi;

| 29. | uzstāj, lai cīņa pret korupciju attiecībā uz FIFA pārvaldību tiktu papildināta ar FIFA paustu skaidru apņemšanos no FIFA, ES, dalībvalstu un citu iesaistīto puses un pasākumiem, kas nepieļauj citus noziedzīgus nodarījumus, kuri ietekmē sporta organizācijas, jo īpaši vienošanās par spēļu rezultātu, un kuri bieži ir saistīti ar starptautiska līmeņa organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

29.

uzstāj, lai cīņa pret korupciju attiecībā uz FIFA pārvaldību tiktu papildināta ar FIFA paustu skaidru apņemšanos no FIFA, ES, dalībvalstu un citu iesaistīto puses un pasākumiem, kas nepieļauj citus noziedzīgus nodarījumus, kuri ietekmē sporta organizācijas, jo īpaši vienošanās par spēļu rezultātu, un kuri bieži ir saistīti ar starptautiska līmeņa organizēto noziedzību;

| 30. | uzsver, ka visās turpmākajās reformās profesionālajā sportā un jo īpaši futbolā ir jāiekļauj būtiski noteikumi par sportistu, treneru un komandu tiesību aizsardzību; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir pievērsties jautājumam par to, ka Eiropas sportā trešajām personām pieder tiesības uz spēlētājiem; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka visās turpmākajās reformās profesionālajā sportā un jo īpaši futbolā ir jāiekļauj būtiski noteikumi par sportistu, treneru un komandu tiesību aizsardzību; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir pievērsties jautājumam par to, ka Eiropas sportā trešajām personām pieder tiesības uz spēlētājiem;

| 31. | atbalsta kampaņu “New FIFA Now”, lai izveidotu neatkarīgu un nevalstisku FIFA reformu komisiju, kuru pārraudzītu kāda neatkarīga starptautiskai iestāde; |
| --- | --- |

31.

atbalsta kampaņu “New FIFA Now”, lai izveidotu neatkarīgu un nevalstisku FIFA reformu komisiju, kuru pārraudzītu kāda neatkarīga starptautiskai iestāde;

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Starptautiskajai Futbola federāciju asociācijai (FIFA), Eiropas Futbola asociāciju savienībai (UEFA), valstu futbola asociācijām, Eiropas Profesionālo futbola līgu asociācijai (EPFL), Eiropas klubu asociācijai (ECA) un Starptautiskajai Profesionālo futbolistu federācijai (FIFPRO). |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Starptautiskajai Futbola federāciju asociācijai (FIFA), Eiropas Futbola asociāciju savienībai (UEFA), valstu futbola asociācijām, Eiropas Profesionālo futbola līgu asociācijai (EPFL), Eiropas klubu asociācijai (ECA) un Starptautiskajai Profesionālo futbolistu federācijai (FIFPRO).

---

(1)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

(2)  OV C 239 E, 20.8.2013., 46. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0098.

---

Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/86 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/86

---

P8_TA(2015)0238

Ekonomikas pārvaldības sistēmas pārskatīšana — padarītā darba izvērtējums un jauni uzdevumi

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija rezolūcija par ekonomikas pārvaldības sistēmas pārskatīšanu — padarītā darba izvērtējums un jauni uzdevumi (2014/2145(INI))

(2016/C 407/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (2),

| — | ņemot vērā toreizējā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Olli Rehn2013. gada 3. jūlija vēstuli par Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un tās 5. panta 1. punkta piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā toreizējā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Olli Rehn2013. gada 3. jūlija vēstuli par Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un tās 5. panta 1. punkta piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (8),

| — | ņemot vērā tā 2014. gada 13. marta rezolūciju par izpētes ziņojumu par trijotnes (ECB, Komisijas un SVF) lomu un darbībām attiecībā uz eurozonas programmas valstīm (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2014. gada 13. marta rezolūciju par izpētes ziņojumu par trijotnes (ECB, Komisijas un SVF) lomu un darbībām attiecībā uz eurozonas programmas valstīm (9),

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par konstitucionālajām problēmām, kas saistītas ar vairāku līmeņu pārvaldību Eiropas Savienībā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par konstitucionālajām problēmām, kas saistītas ar vairāku līmeņu pārvaldību Eiropas Savienībā (10),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 1. decembra rezolūciju par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai (11),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 28. novembra paziņojumu “Ekonomikas pārvaldības pārskats. Ziņojums par regulu (ES) Nr. 1173/2011, Nr. 1174/2011, Nr. 1175/2011, Nr. 1176/2011, Nr. 1177/2011, Nr. 472/2013 un Nr. 473/2013 piemērošanu” (COM(2014)0905), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 28. novembra paziņojumu “Ekonomikas pārvaldības pārskats. Ziņojums par regulu (ES) Nr. 1173/2011, Nr. 1174/2011, Nr. 1175/2011, Nr. 1176/2011, Nr. 1177/2011, Nr. 472/2013 un Nr. 473/2013 piemērošanu” (COM(2014)0905),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumu “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumu “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem” (COM(2015)0012),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (COM(2014)0473),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada jūnija un decembra sanāksmju secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada jūnija un decembra sanāksmju secinājumus,

| — | ņemot vērā Eurosamita 2014. gada oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurosamita 2014. gada oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker2014. gada 15. jūlija runu Eiropas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker2014. gada 15. jūlija runu Eiropas Parlamentā,

| — | ņemot vērā ECB priekšsēdētāja Mario Draghi2014. gada 22. augusta runu ikgadējā centrālo banku simpozijā Džeksonhoulā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB priekšsēdētāja Mario Draghi2014. gada 22. augusta runu ikgadējā centrālo banku simpozijā Džeksonhoulā,

| — | ņemot vērā ECB 2014. gada novembra Ārkārtas dokumentu Nr. 157 “Fiskālās un makroekonomiskās nelīdzsvarotības noteikšana — pastiprinātas ES pārvaldības sistēmas neizmantotā sinerģija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2014. gada novembra Ārkārtas dokumentu Nr. 157 “Fiskālās un makroekonomiskās nelīdzsvarotības noteikšana — pastiprinātas ES pārvaldības sistēmas neizmantotā sinerģija”,

| — | ņemot vērā ESAO 2014. gada 9. decembra sociālo, nodarbinātības un migrācijas jautājumu darba dokumentu Nr. 163 “Ienākumu nevienlīdzības tendences un tās ietekme uz ekonomikas izaugsmi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2014. gada 9. decembra sociālo, nodarbinātības un migrācijas jautājumu darba dokumentu Nr. 163 “Ienākumu nevienlīdzības tendences un tās ietekme uz ekonomikas izaugsmi”,

| — | ņemot vērā SVF darbinieku 2013. gada septembra diskusiju dokumentu “Ceļā uz fiskālo savienību eurozonā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SVF darbinieku 2013. gada septembra diskusiju dokumentu “Ceļā uz fiskālo savienību eurozonā”,

| — | ņemot vērā ECB Padomes 2010. gada 10. jūnija priekšlikumus par ekonomikas pārvaldības pastiprināšanu eurozonā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB Padomes 2010. gada 10. jūnija priekšlikumus par ekonomikas pārvaldības pastiprināšanu eurozonā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 19. novembrī Vispārējo lietu (kohēzijas) padomes pieņemtos Padomes secinājumus par Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — ieguldījumi darbvietās un izaugsmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 19. novembrī Vispārējo lietu (kohēzijas) padomes pieņemtos Padomes secinājumus par Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — ieguldījumi darbvietās un izaugsmē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0190/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0190/2015),

| A. | tā kā eurozonas ekonomikas pārvaldība, kas tika ieviesta ar mērķi nodrošināt publisko finanšu ilgtspēju un koordinēt fiskālo politiku, aizsākās ar Stabilitātes un izaugsmes paktu (SIP), kurš sastāvēja no diviem vienkāršiem noteikumiem, lai novērstu kaitīgu ietekmi uz visu EMS kopumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā eurozonas ekonomikas pārvaldība, kas tika ieviesta ar mērķi nodrošināt publisko finanšu ilgtspēju un koordinēt fiskālo politiku, aizsākās ar Stabilitātes un izaugsmes paktu (SIP), kurš sastāvēja no diviem vienkāršiem noteikumiem, lai novērstu kaitīgu ietekmi uz visu EMS kopumā;

| B. | tā kā tūlīt pēc euro ieviešanas minēto noteikumu īstenošanas nolūkā veiktajā konsolidācijā iestājās zināms pagurums, radot pamatu vienam no faktoriem, kas izraisīja pašreizējo EMS krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā tūlīt pēc euro ieviešanas minēto noteikumu īstenošanas nolūkā veiktajā konsolidācijā iestājās zināms pagurums, radot pamatu vienam no faktoriem, kas izraisīja pašreizējo EMS krīzi;

| C. | tā kā 2005. gadā notika sākotnējā SIP reforma, kas ieviesa vairākus uzlabojumus un palielināja elastīgumu, tomēr nepietiekami risināja ar īstenošanas uzraudzības noteikumiem un koordināciju saistītās problēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2005. gadā notika sākotnējā SIP reforma, kas ieviesa vairākus uzlabojumus un palielināja elastīgumu, tomēr nepietiekami risināja ar īstenošanas uzraudzības noteikumiem un koordināciju saistītās problēmas;

| D. | tā kā, ņemot vērā to, ka vairākās valstīs pastāvēja saistību neizpildes risks, kura īstenošanās gadījumā krīze un ekonomiskā depresija izplatītos pasaules mērogā, situāciju varēja labot, ieviešot ad hoc mehānismus, tādus kā EFSI un EFSM; |
| --- | --- |

D.

tā kā, ņemot vērā to, ka vairākās valstīs pastāvēja saistību neizpildes risks, kura īstenošanās gadījumā krīze un ekonomiskā depresija izplatītos pasaules mērogā, situāciju varēja labot, ieviešot ad hoc mehānismus, tādus kā EFSI un EFSM;

| E. | tā kā, lai nepieļautu šādas krīzes atkārtošanos, kā arī tās izplatīšanos uz citām valstīm caur banku sektoru, tika veikti vairāki pasākumi, tostarp banku savienības izveide, ESM, tiesību aktu izstrādes uzlabošana ekonomikas pārvaldības jomā, pieņemot sešu un divu tiesību aktu kopumu, LSKP un Eiropas pusgads, kuri uzskatāmi par vienotu pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai nepieļautu šādas krīzes atkārtošanos, kā arī tās izplatīšanos uz citām valstīm caur banku sektoru, tika veikti vairāki pasākumi, tostarp banku savienības izveide, ESM, tiesību aktu izstrādes uzlabošana ekonomikas pārvaldības jomā, pieņemot sešu un divu tiesību aktu kopumu, LSKP un Eiropas pusgads, kuri uzskatāmi par vienotu pasākumu kopumu;

| F. | tā kā saskaņā ar Komisijas jaunāko pavasara prognozi pēc diviem secīgiem negatīvas izaugsmes gadiem iekšzemes kopprodukts eurozonā palielināsies, kas nozīmē to, ka ekonomika palēnām atveseļojas un ka šī atveseļošanās ir jāstiprina arī turpmāk, jo saglabāsies liela starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Komisijas jaunāko pavasara prognozi pēc diviem secīgiem negatīvas izaugsmes gadiem iekšzemes kopprodukts eurozonā palielināsies, kas nozīmē to, ka ekonomika palēnām atveseļojas un ka šī atveseļošanās ir jāstiprina arī turpmāk, jo saglabāsies liela starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu;

| G. | tā kā starp dalībvalstīm joprojām — arī pēc attiecīgo programmu īstenošanas — saglabājas lielas atšķirības parāda līmeņa, bezdarba līmeņa, tekošā konta bilances un sociālās aizsardzības līmeņa ziņā, atspoguļojot atšķirīgos krīzes cēloņus un sākumpunktus, kā arī atšķirības pieaugošās iekšējās atšķirības un monetārās savienības apdraudējuma potenciālu, kā arī atšķirības vērienīguma, ietekmes un valstu līdzatbildības ziņā, īstenojot pasākumus, par kuriem vienojušās iestādes un attiecīgās dalībvalstis; |
| --- | --- |

G.

tā kā starp dalībvalstīm joprojām — arī pēc attiecīgo programmu īstenošanas — saglabājas lielas atšķirības parāda līmeņa, bezdarba līmeņa, tekošā konta bilances un sociālās aizsardzības līmeņa ziņā, atspoguļojot atšķirīgos krīzes cēloņus un sākumpunktus, kā arī atšķirības pieaugošās iekšējās atšķirības un monetārās savienības apdraudējuma potenciālu, kā arī atšķirības vērienīguma, ietekmes un valstu līdzatbildības ziņā, īstenojot pasākumus, par kuriem vienojušās iestādes un attiecīgās dalībvalstis;

| H. | tā kā investīcijas eurozonā kopš pirmskrīzes perioda ir samazinājušās par 17 % un to apmērs joprojām ir neliels; tā kā gan uz nākotni vērstu izaugsmi veicinošu investīciju trūkums, gan neatmaksājams publiskais un privātais parāds ir apgrūtinošs slogs nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā investīcijas eurozonā kopš pirmskrīzes perioda ir samazinājušās par 17 % un to apmērs joprojām ir neliels; tā kā gan uz nākotni vērstu izaugsmi veicinošu investīciju trūkums, gan neatmaksājams publiskais un privātais parāds ir apgrūtinošs slogs nākamajām paaudzēm;

| I. | tā kā ir izstrādāts Eiropas investīciju plāns — kas ir svarīgs instruments jo īpaši privātā sektora investīciju stimulēšanai —, lai nākamajos trīs gados piesaistītu jaunas investīcijas EUR 315 miljardu apmērā; tā kā gadījumā, ja tiks sasniegti ierosinātie finanšu mērķi, šis plāns būs tikai viens no elementiem, kas kopā ar strukturālu reformu īstenošanu nolūkā dalībvalstīs izveidot investīcijas atbalstošu vidi paredzēts, lai novērstu izveidojušos investīciju trūkumu, |
| --- | --- |

I.

tā kā ir izstrādāts Eiropas investīciju plāns — kas ir svarīgs instruments jo īpaši privātā sektora investīciju stimulēšanai —, lai nākamajos trīs gados piesaistītu jaunas investīcijas EUR 315 miljardu apmērā; tā kā gadījumā, ja tiks sasniegti ierosinātie finanšu mērķi, šis plāns būs tikai viens no elementiem, kas kopā ar strukturālu reformu īstenošanu nolūkā dalībvalstīs izveidot investīcijas atbalstošu vidi paredzēts, lai novērstu izveidojušos investīciju trūkumu,

Pašreizējās ekonomikas pārvaldības sistēmas izvērtējums

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada 28. novembra paziņojumu par ekonomikas pārvaldības pārskatīšanu; uzskata, ka Komisijas veiktais izvērtējums sniedz priekšstatu par to, kā un cik lielā mērā ir izmantoti un īstenoti dažādie instrumenti un procedūras; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada 28. novembra paziņojumu par ekonomikas pārvaldības pārskatīšanu; uzskata, ka Komisijas veiktais izvērtējums sniedz priekšstatu par to, kā un cik lielā mērā ir izmantoti un īstenoti dažādie instrumenti un procedūras;

| 2. | uzsver, ka ekonomikas pārvaldības sistēmas pamatā ir pārmērīga budžeta deficīta un parāda līmeņa un pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršana, kā arī ekonomikas politikas koordinācija; tādēļ uzsver, ka minētās pārskatīšanas galvenais jautājums ir, vai jaunā ekonomikas pārvaldības sistēma ir padarījusi EMS noturīgāku, jo īpaši tās spējas novērst dalībvalstu parādsaistību neizpildi ziņā, vienlaikus veicinot dalībvalstu ekonomikas politikas ciešāku koordināciju un konverģenci un nodrošinot augsta līmeņa pārredzamību, ticamību un demokrātisko pārskatatbildību; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ekonomikas pārvaldības sistēmas pamatā ir pārmērīga budžeta deficīta un parāda līmeņa un pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršana, kā arī ekonomikas politikas koordinācija; tādēļ uzsver, ka minētās pārskatīšanas galvenais jautājums ir, vai jaunā ekonomikas pārvaldības sistēma ir padarījusi EMS noturīgāku, jo īpaši tās spējas novērst dalībvalstu parādsaistību neizpildi ziņā, vienlaikus veicinot dalībvalstu ekonomikas politikas ciešāku koordināciju un konverģenci un nodrošinot augsta līmeņa pārredzamību, ticamību un demokrātisko pārskatatbildību;

| 3. | atzīmē, ka dažās dalībvalstīs ir sasniegts zināms progress parāda līmeņa samazināšanā vai pārmērīga deficīta novēršanas procedūras izbeigšanā; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka dažās dalībvalstīs ir sasniegts zināms progress parāda līmeņa samazināšanā vai pārmērīga deficīta novēršanas procedūras izbeigšanā;

| 4. | piekrīt Komisijai, ka attiecībā uz daļu no jaunās sistēmas ir sasniegti rezultāti, tomēr spēja izdarīt secinājumus par noteikumu efektivitāti parastos ekonomikas apstākļos ir ierobežota; |
| --- | --- |

4.

piekrīt Komisijai, ka attiecībā uz daļu no jaunās sistēmas ir sasniegti rezultāti, tomēr spēja izdarīt secinājumus par noteikumu efektivitāti parastos ekonomikas apstākļos ir ierobežota;

| 5. | atzīst, ka sešu un divu tiesību aktu kopumu piemērošanas izvērtēšana šajā posmā joprojām ir tikai daļēja un ka to nevar nošķirt no Eiropas pusgada, LESD un fiskālā pakta; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka sešu un divu tiesību aktu kopumu piemērošanas izvērtēšana šajā posmā joprojām ir tikai daļēja un ka to nevar nošķirt no Eiropas pusgada, LESD un fiskālā pakta;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka sešu un divu tiesību aktu kopumi paplašina Stabilitātes un izaugsmes pakta piemērošanas jomu, pievienojot procedūras, kas paredzētas, lai novērstu un koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību dalībvalstu iekšienē un starp dalībvalstīm un mazinātu pārmērīgo paļāvību uz budžeta deficīta kritērijiem, tā vietā ņemot vērā gan budžeta deficīta, gan kopējā parāda rādītājus, tādējādi mēģinot identificēt un risināt iespējamās problēmas un novērst krīzi pēc iespējas agrākā posmā, vienlaikus pieļaujot elastīgumu, paredzot strukturālo reformu, investīciju un nelabvēlīga ekonomiskās attīstības cikla apstākļu klauzulas; atgādina, ka elastīgums nevar apdraudēt pakta preventīvo raksturu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka sešu un divu tiesību aktu kopumi paplašina Stabilitātes un izaugsmes pakta piemērošanas jomu, pievienojot procedūras, kas paredzētas, lai novērstu un koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību dalībvalstu iekšienē un starp dalībvalstīm un mazinātu pārmērīgo paļāvību uz budžeta deficīta kritērijiem, tā vietā ņemot vērā gan budžeta deficīta, gan kopējā parāda rādītājus, tādējādi mēģinot identificēt un risināt iespējamās problēmas un novērst krīzi pēc iespējas agrākā posmā, vienlaikus pieļaujot elastīgumu, paredzot strukturālo reformu, investīciju un nelabvēlīga ekonomiskās attīstības cikla apstākļu klauzulas; atgādina, ka elastīgums nevar apdraudēt pakta preventīvo raksturu;

| 7. | uzsver rezultātu apkopojuma būtisko nozīmi makroekonomiskās nelīdzsvarotības noteikšanā agrīnā posmā un ilgtspējīgu strukturālo reformu nozīmi makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanā; |
| --- | --- |

7.

uzsver rezultātu apkopojuma būtisko nozīmi makroekonomiskās nelīdzsvarotības noteikšanā agrīnā posmā un ilgtspējīgu strukturālo reformu nozīmi makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanā;

| 8. | uzsver, ka šīs sistēmas saskaņota, godīga un ilgstoša īstenošana visās dalībvalstīs veicinās uzticamību; aicina Komisiju un Padomi īstenot grozījumus, kas SIP izdarīti atbilstoši sešu un divu tiesību aktu kopumiem, jo īpaši attiecībā uz īstenošanas uzraudzības noteikumiem, un rīkoties saskaņā ar šo grozījumu būtību; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka šīs sistēmas saskaņota, godīga un ilgstoša īstenošana visās dalībvalstīs veicinās uzticamību; aicina Komisiju un Padomi īstenot grozījumus, kas SIP izdarīti atbilstoši sešu un divu tiesību aktu kopumiem, jo īpaši attiecībā uz īstenošanas uzraudzības noteikumiem, un rīkoties saskaņā ar šo grozījumu būtību;

| 9. | uzskata, ka pašreizējā ekonomiskajā situācijā ar tās trauslo izaugsmi un augsto bezdarba līmeni nepieciešami steidzami, visaptveroši un izšķiroši pasākumi, apkopoti vispusīgā pieejā, kas pamatojas uz izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju, strukturālām reformām un investīciju palielināšanu, lai atjaunotu ilgtspējīgu izaugsmi un konkurenci, atbalstītu inovāciju un apkarotu bezdarbu, vienlaikus mazinot ilgstošas zemas inflācijas risku vai iespējamos deflācijas spiediena draudus, kā arī ilgstošu makroekonomisko nelīdzsvarotību; uzsver — lai varētu risināt šos sarežģītos uzdevumus, ekonomikas pārvaldības sistēmai jābūt vienam no šīs vispusīgās pieejas komponentiem; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka pašreizējā ekonomiskajā situācijā ar tās trauslo izaugsmi un augsto bezdarba līmeni nepieciešami steidzami, visaptveroši un izšķiroši pasākumi, apkopoti vispusīgā pieejā, kas pamatojas uz izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju, strukturālām reformām un investīciju palielināšanu, lai atjaunotu ilgtspējīgu izaugsmi un konkurenci, atbalstītu inovāciju un apkarotu bezdarbu, vienlaikus mazinot ilgstošas zemas inflācijas risku vai iespējamos deflācijas spiediena draudus, kā arī ilgstošu makroekonomisko nelīdzsvarotību; uzsver — lai varētu risināt šos sarežģītos uzdevumus, ekonomikas pārvaldības sistēmai jābūt vienam no šīs vispusīgās pieejas komponentiem;

| 10. | piekrīt komisāres M. Thyssen apgalvojumam, ka valstis, kuras nodrošina augstas kvalitātes darbvietas un labāku sociālo aizsardzību, kā arī investē cilvēkkapitālā, ir noturīgākas pret ekonomikas krīzi; aicina Komisiju atspoguļot šo nostāju visās Eiropas pusgada politikas nostādnēs un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumus; |
| --- | --- |

10.

piekrīt komisāres M. Thyssen apgalvojumam, ka valstis, kuras nodrošina augstas kvalitātes darbvietas un labāku sociālo aizsardzību, kā arī investē cilvēkkapitālā, ir noturīgākas pret ekonomikas krīzi; aicina Komisiju atspoguļot šo nostāju visās Eiropas pusgada politikas nostādnēs un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumus;

| 11. | uzsver, ka pašreizējā ekonomikas pārvaldības sistēma ir jāīsteno un vajadzības gadījumā jāuzlabo tā, lai nodrošinātu fiskālo stabilitāti, veicinātu pienācīgas debates par eurozonas vispārējo izvērtēšanu, nodrošinot izaugsmi veicinošu fiskālo atbildību, uzlabotu eurozonas ekonomiskās konverģences izredzes un izmantotu vienlīdzīgu pieeju dalībvalstu atšķirīgajai ekonomiskajai un fiskālajai situācijai; uzstāj, ka ekonomikas pārvaldības sistēma cieš no dalībvalstu līdzatbildības trūkuma un nepietiekamās uzmanības, kas tiek veltīta starptautiskās ekonomiskās situācijas perspektīvai un pienācīgam demokrātiskās pārskatatbildības mehānismam; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka pašreizējā ekonomikas pārvaldības sistēma ir jāīsteno un vajadzības gadījumā jāuzlabo tā, lai nodrošinātu fiskālo stabilitāti, veicinātu pienācīgas debates par eurozonas vispārējo izvērtēšanu, nodrošinot izaugsmi veicinošu fiskālo atbildību, uzlabotu eurozonas ekonomiskās konverģences izredzes un izmantotu vienlīdzīgu pieeju dalībvalstu atšķirīgajai ekonomiskajai un fiskālajai situācijai; uzstāj, ka ekonomikas pārvaldības sistēma cieš no dalībvalstu līdzatbildības trūkuma un nepietiekamās uzmanības, kas tiek veltīta starptautiskās ekonomiskās situācijas perspektīvai un pienācīgam demokrātiskās pārskatatbildības mehānismam;

| 12. | uzsver, ka pašreizējā situācijā ir nepieciešama pastiprināta un iekļaujoša ekonomikas koordinācija, uzskatot eurozonu par vienotu veselumu un palielinot valstu līdzatbildību un demokrātisko pārskatatbildību par noteikumu īstenošanu (lai atjaunotu uzticēšanos, veicinātu konverģenci starp dalībvalstīm, uzlabotu fiskālo ilgtspēju, veicinātu ilgtspējīgas strukturālās reformas un palielinātu investīcijas), kā arī ātra reakcija, lai novērstu ekonomikas pārvaldības sistēmas acīmredzamākās nepilnības, uzlabotu tās efektivitāti un nodrošinātu tās saskaņotu un godīgu īstenošanu dalībvalstīs ilgākā laikposmā; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka pašreizējā situācijā ir nepieciešama pastiprināta un iekļaujoša ekonomikas koordinācija, uzskatot eurozonu par vienotu veselumu un palielinot valstu līdzatbildību un demokrātisko pārskatatbildību par noteikumu īstenošanu (lai atjaunotu uzticēšanos, veicinātu konverģenci starp dalībvalstīm, uzlabotu fiskālo ilgtspēju, veicinātu ilgtspējīgas strukturālās reformas un palielinātu investīcijas), kā arī ātra reakcija, lai novērstu ekonomikas pārvaldības sistēmas acīmredzamākās nepilnības, uzlabotu tās efektivitāti un nodrošinātu tās saskaņotu un godīgu īstenošanu dalībvalstīs ilgākā laikposmā;

| 13. | uzsver, ka ekonomikas pārvaldības sistēmā liela nozīme ir vienkāršām un pārredzamām procedūrām, un brīdina, ka pašreizējā sistēmas sarežģītība, kā arī īstenošanas un līdzatbildības trūkums kaitē tās efektivitātei un aizkavē tās akceptēšanu no dalībvalstu parlamentu, vietējo pārvaldes iestāžu, sociālo partneru un iedzīvotāju puses; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ekonomikas pārvaldības sistēmā liela nozīme ir vienkāršām un pārredzamām procedūrām, un brīdina, ka pašreizējā sistēmas sarežģītība, kā arī īstenošanas un līdzatbildības trūkums kaitē tās efektivitātei un aizkavē tās akceptēšanu no dalībvalstu parlamentu, vietējo pārvaldes iestāžu, sociālo partneru un iedzīvotāju puses;

| 14. | atzīst, ka ir sasniegts zināms progress debatēs par vidēja termiņa budžeta mērķi, kā arī eurozonas dalībvalstīs notiekošajās valsts līmeņa debatēs, jo tajās ir palielinājusies līdzatbildība, lielā mērā pateicoties dalībvalstu fiskālo jautājumu padomju ieguldījumam, kuras darbojas kā neatkarīgas institūcijas, uzraugot fiskālo noteikumu un makroekonomisko prognožu ievērošanu; aicina Komisiju iesniegt pārskatu par dalībvalstu fiskālo jautājumu padomju struktūru un darbību un to, kā šīs padomes varētu uzlabot līdzatbildību valsts līmenī; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka ir sasniegts zināms progress debatēs par vidēja termiņa budžeta mērķi, kā arī eurozonas dalībvalstīs notiekošajās valsts līmeņa debatēs, jo tajās ir palielinājusies līdzatbildība, lielā mērā pateicoties dalībvalstu fiskālo jautājumu padomju ieguldījumam, kuras darbojas kā neatkarīgas institūcijas, uzraugot fiskālo noteikumu un makroekonomisko prognožu ievērošanu; aicina Komisiju iesniegt pārskatu par dalībvalstu fiskālo jautājumu padomju struktūru un darbību un to, kā šīs padomes varētu uzlabot līdzatbildību valsts līmenī;

| 15. | uzskata, ka ekonomikas pārvaldības sistēma ir ļoti svarīga politiska iniciatīva, kas ir pamatā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un pamatiniciatīvām, kuru nolūks ir pilnībā izmantot vienotā tirgus vēl neizmantoto izaugsmes potenciālu; uzskata, ka, pilnībā atbrīvojot vienotā tirgus izaugsmes potenciālu, dalībvalstis vieglāk īstenos ekonomikas pārvaldības sistēmā ietvertos mērķus; turklāt uzskata, ka vienotā tirgus galvenie dalībnieki ir patērētāji un uzņēmumi; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ekonomikas pārvaldības sistēma ir ļoti svarīga politiska iniciatīva, kas ir pamatā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un pamatiniciatīvām, kuru nolūks ir pilnībā izmantot vienotā tirgus vēl neizmantoto izaugsmes potenciālu; uzskata, ka, pilnībā atbrīvojot vienotā tirgus izaugsmes potenciālu, dalībvalstis vieglāk īstenos ekonomikas pārvaldības sistēmā ietvertos mērķus; turklāt uzskata, ka vienotā tirgus galvenie dalībnieki ir patērētāji un uzņēmumi;

Elastīguma optimāla izmantošana spēkā esošo noteikumu ietvaros

| 16. | uzsver, ka SIP, kas tika ieviests ar mērķi nodrošināt Ekonomikas un monetārās savienības dalībvalstu fiskālo ilgtspēju, ļauj dalībvalstīm nepieciešamības gadījumā īstenot politiku ekonomiskās attīstības cikliskuma negatīvās ietekmes mazināšanai un nodrošina rīcības brīvību fiskāla rakstura lēmumu pieņemšanā, lai varētu pienācīgi darboties automātiskie stabilizatori; uzsver, ka, neraugoties uz plaukstošo ekonomiku, ne visas dalībvalsts panāca pārpalikumu un ka iepriekšējos gados daži tiesību aktos paredzētie elastīguma noteikumi netika pilnībā izmantoti; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka SIP, kas tika ieviests ar mērķi nodrošināt Ekonomikas un monetārās savienības dalībvalstu fiskālo ilgtspēju, ļauj dalībvalstīm nepieciešamības gadījumā īstenot politiku ekonomiskās attīstības cikliskuma negatīvās ietekmes mazināšanai un nodrošina rīcības brīvību fiskāla rakstura lēmumu pieņemšanā, lai varētu pienācīgi darboties automātiskie stabilizatori; uzsver, ka, neraugoties uz plaukstošo ekonomiku, ne visas dalībvalsts panāca pārpalikumu un ka iepriekšējos gados daži tiesību aktos paredzētie elastīguma noteikumi netika pilnībā izmantoti;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā skaidrojošajā paziņojumā par elastīgumu atzina, ka spēkā esošo fiskālo noteikumu interpretācija ir viens no elementiem, ar kuru palīdzību mazināt investīciju trūkumu ES un atvieglot izaugsmi veicinošu, ilgtspējīgu un sociāli līdzsvarotu strukturālo reformu īstenošanu; atzīmē, ka Komisija nav mainījusi budžeta deficīta aprēķināšanas metodi, taču atsevišķos investīciju gadījumos var būt pieļaujama īslaicīga novirze no attiecīgās dalībvalsts vidēja termiņa budžeta mērķa vai no tā sasniegšanai nepieciešamās korekciju programmas; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā skaidrojošajā paziņojumā par elastīgumu atzina, ka spēkā esošo fiskālo noteikumu interpretācija ir viens no elementiem, ar kuru palīdzību mazināt investīciju trūkumu ES un atvieglot izaugsmi veicinošu, ilgtspējīgu un sociāli līdzsvarotu strukturālo reformu īstenošanu; atzīmē, ka Komisija nav mainījusi budžeta deficīta aprēķināšanas metodi, taču atsevišķos investīciju gadījumos var būt pieļaujama īslaicīga novirze no attiecīgās dalībvalsts vidēja termiņa budžeta mērķa vai no tā sasniegšanai nepieciešamās korekciju programmas;

| 18. | atbalsta visus Eiropas Komisijas ierosinātos stimulus jaunā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) finansēšanai, galvenokārt nodrošinot to, ka valstu iemaksas šajā fondā ir fiskāli neitrālas attiecībā uz vidējā termiņa budžeta mērķa izpildi un prasīto fiskālo korekciju, nemainot to SIP preventīvajā vai korektīvajā daļā; atzīmē Komisijas nodomu atturēties no pārmērīgas budžeta deficīta novēršanas procedūras sākšanas gadījumos, kad dalībvalsts budžeta deficīts nedaudz un īslaicīgi pārsniedz pieļaujamos 3 % tikai papildu iemaksas ESIF dēļ; vērš uzmanību uz to, ka SIP būtiski veicina uzticēšanos ārvalstu investīciju piesaistīšanā; uzsver ESIF finansējuma papildināmības lielo nozīmi, jo ESIF finansētie projekti nekādā ziņā nedrīkst vienkārši aizstāt jau ieplānotas investīcijas, tieši pretēji — tiem ir jāizraisa neto investīciju reāla palielināšanās; |
| --- | --- |

18.

atbalsta visus Eiropas Komisijas ierosinātos stimulus jaunā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) finansēšanai, galvenokārt nodrošinot to, ka valstu iemaksas šajā fondā ir fiskāli neitrālas attiecībā uz vidējā termiņa budžeta mērķa izpildi un prasīto fiskālo korekciju, nemainot to SIP preventīvajā vai korektīvajā daļā; atzīmē Komisijas nodomu atturēties no pārmērīgas budžeta deficīta novēršanas procedūras sākšanas gadījumos, kad dalībvalsts budžeta deficīts nedaudz un īslaicīgi pārsniedz pieļaujamos 3 % tikai papildu iemaksas ESIF dēļ; vērš uzmanību uz to, ka SIP būtiski veicina uzticēšanos ārvalstu investīciju piesaistīšanā; uzsver ESIF finansējuma papildināmības lielo nozīmi, jo ESIF finansētie projekti nekādā ziņā nedrīkst vienkārši aizstāt jau ieplānotas investīcijas, tieši pretēji — tiem ir jāizraisa neto investīciju reāla palielināšanās;

| 19. | norāda, ka Komisijas paziņojuma mērķis ir skaidrot investīciju klauzulas piemērošanas jomu, kura paredz zināmu īslaicīga elastīguma pakāpi SIP preventīvajā daļā īslaicīgas novirzes no vidēja termiņa budžeta mērķa veidā ar nosacījumu, ka šī novirze neizraisa 3 % līmenī noteiktās budžeta deficīta robežvērtības pārsniegumu un atstāj atbilstošu drošības rezervi, lai ņemtu vērā dalībvalstu investīciju programmas, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem par strukturālās un kohēzijas politikas projektiem, tostarp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, Eiropas komunikāciju tīkliem un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, un līdzfinansējumu saskaņā ar ESIF; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka Komisijas paziņojuma mērķis ir skaidrot investīciju klauzulas piemērošanas jomu, kura paredz zināmu īslaicīga elastīguma pakāpi SIP preventīvajā daļā īslaicīgas novirzes no vidēja termiņa budžeta mērķa veidā ar nosacījumu, ka šī novirze neizraisa 3 % līmenī noteiktās budžeta deficīta robežvērtības pārsniegumu un atstāj atbilstošu drošības rezervi, lai ņemtu vērā dalībvalstu investīciju programmas, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem par strukturālās un kohēzijas politikas projektiem, tostarp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, Eiropas komunikāciju tīkliem un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, un līdzfinansējumu saskaņā ar ESIF;

| 20. | uzskata, ka SIP preventīvajā daļā paredzētās strukturālo reformu klauzulas piemērošanas un tā korektīvajā daļā paredzēto strukturālo reformu plānu izskatīšanas priekšnoteikums ir reformu oficiāla pieņemšana dalībvalstu parlamentos un to reāla īstenošana, tādējādi nodrošinot lielāku efektivitāti un līdzatbildību; uzsver, ka reformu procesa visos posmos pilnībā jāiesaista sociālie partneri; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka SIP preventīvajā daļā paredzētās strukturālo reformu klauzulas piemērošanas un tā korektīvajā daļā paredzēto strukturālo reformu plānu izskatīšanas priekšnoteikums ir reformu oficiāla pieņemšana dalībvalstu parlamentos un to reāla īstenošana, tādējādi nodrošinot lielāku efektivitāti un līdzatbildību; uzsver, ka reformu procesa visos posmos pilnībā jāiesaista sociālie partneri;

| 21. | aicina pastiprināt Komisijas un dalībvalstu dialogu par to vispiemērotāko un efektīvāko strukturālo reformu saturu un veidiem, kuras Komisija plāno ierosināt konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un kuras ir savietojamas ar Līgumu un sekundārajiem tiesību aktiem, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi, uz rezultātu vērstu izvērtēšanu un ar grafiku saistīto ietekmi, kā arī veicinot vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

21.

aicina pastiprināt Komisijas un dalībvalstu dialogu par to vispiemērotāko un efektīvāko strukturālo reformu saturu un veidiem, kuras Komisija plāno ierosināt konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un kuras ir savietojamas ar Līgumu un sekundārajiem tiesību aktiem, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi, uz rezultātu vērstu izvērtēšanu un ar grafiku saistīto ietekmi, kā arī veicinot vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu;

| 22. | mudina dalībvalstu parlamentu finanšu komisijas sistemātiski aicināt par ekonomikas pārvaldību atbildīgos komisārus piedalīties publiskās debatēs, ko tie organizē pirms valsts budžeta projekta pieņemšanas; |
| --- | --- |

22.

mudina dalībvalstu parlamentu finanšu komisijas sistemātiski aicināt par ekonomikas pārvaldību atbildīgos komisārus piedalīties publiskās debatēs, ko tie organizē pirms valsts budžeta projekta pieņemšanas;

| 23. | uzskata, ka valsts reformu programmās paredzētajām strukturālajām reformām vidēji ilgā termiņā un ilgtermiņā būtu jāsniedz pozitīvi rezultāti ekonomikas, sociālajā un vides jomā un jāpalielina administratīvās veiktspējas efektivitāte un lietderīgums; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka valsts reformu programmās paredzētajām strukturālajām reformām vidēji ilgā termiņā un ilgtermiņā būtu jāsniedz pozitīvi rezultāti ekonomikas, sociālajā un vides jomā un jāpalielina administratīvās veiktspējas efektivitāte un lietderīgums;

| 24. | atzīmē — lai izvairītos no visāda veida hipotēžu izvirzīšanas, pastāvot riskam izslēgt to hipotēzi, kas faktiski īstenosies, paziņojumā nav skatīts to “neparasto notikumu” raksturs, kurus dalībvalsts nekontrolē un kuri tai ļautu īslaicīgi novirzīties no korekciju programmas, ko tā īsteno, lai sasniegtu savu vidēja termiņa budžeta mērķi; uzsver, ka līdzīgas situācijas ir jāskata līdzīgā veidā; |
| --- | --- |

24.

atzīmē — lai izvairītos no visāda veida hipotēžu izvirzīšanas, pastāvot riskam izslēgt to hipotēzi, kas faktiski īstenosies, paziņojumā nav skatīts to “neparasto notikumu” raksturs, kurus dalībvalsts nekontrolē un kuri tai ļautu īslaicīgi novirzīties no korekciju programmas, ko tā īsteno, lai sasniegtu savu vidēja termiņa budžeta mērķi; uzsver, ka līdzīgas situācijas ir jāskata līdzīgā veidā;

| 25. | lai, atbalstot bezdarba un nabadzības apkarošanas pasākumus, saglabātu un radītu darbvietas, kurās tiek ievērotas tiesības, prasa uzlabot ekonomisko un sociālo kohēziju, stiprinot Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu; |
| --- | --- |

25.

lai, atbalstot bezdarba un nabadzības apkarošanas pasākumus, saglabātu un radītu darbvietas, kurās tiek ievērotas tiesības, prasa uzlabot ekonomisko un sociālo kohēziju, stiprinot Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu;

| 26. | uzsver — lai veicinātu to, ka sabiedrība pieņem Eiropas ekonomikas pārvaldības sistēmu, ir svarīgi stimulēt ekonomikas izaugsmi un radīt jaunas darbvietas, jo īpaši jauniešiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver — lai veicinātu to, ka sabiedrība pieņem Eiropas ekonomikas pārvaldības sistēmu, ir svarīgi stimulēt ekonomikas izaugsmi un radīt jaunas darbvietas, jo īpaši jauniešiem;

| 27. | ar dziļām bažām norāda, ka krīzes laikā ilgtermiņa bezdarba līmenis ir divkāršojies; norāda arī uz to, ka vēl vairāk ir palielinājies mazkvalificētu strādnieku ilgtermiņa bezdarba līmenis; aicina Komisiju nodrošināt, ka ilgtermiņa bezdarba apkarošana tiek atspoguļota tās politikas nostādnēs un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos; |
| --- | --- |

27.

ar dziļām bažām norāda, ka krīzes laikā ilgtermiņa bezdarba līmenis ir divkāršojies; norāda arī uz to, ka vēl vairāk ir palielinājies mazkvalificētu strādnieku ilgtermiņa bezdarba līmenis; aicina Komisiju nodrošināt, ka ilgtermiņa bezdarba apkarošana tiek atspoguļota tās politikas nostādnēs un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos;

| 28. | uzskata, ka saistībā ar Eiropas ekonomikas regulējumu īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropā pieaugošajai nevienlīdzībai; uzskata, ka viens no labākajiem veidiem, kā apkarot šo pieaugošo nevienlīdzību, ir divkāršot centienus, lai Eiropā radītu vairāk kvalitatīvu darbvietu; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka saistībā ar Eiropas ekonomikas regulējumu īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropā pieaugošajai nevienlīdzībai; uzskata, ka viens no labākajiem veidiem, kā apkarot šo pieaugošo nevienlīdzību, ir divkāršot centienus, lai Eiropā radītu vairāk kvalitatīvu darbvietu;

Ciešāka koordinēšana, ekonomikas konverģence un Eiropas pusgada saskaņošana

| 29. | mudina Komisiju pilnībā piemērot SIP un nodrošināt tā taisnīgu īstenošanu saskaņā ar Komisijas nesen veikto sešu un divu tiesību aktu kopumu pārskatīšanu un paziņojumu par elastīgumu; uzskata — ja tas ir nepieciešams un iespējams —, ka Eiropas pusgads būtu jāsaskaņo un jānostiprina atbilstīgi pašreizējam likumdošanas darbam; uzsver, ka nākotnē ikvienai šādai saskaņošanas un nostiprināšanas darbībai vienmēr vajadzētu būt orientētai uz stabilitāti; |
| --- | --- |

29.

mudina Komisiju pilnībā piemērot SIP un nodrošināt tā taisnīgu īstenošanu saskaņā ar Komisijas nesen veikto sešu un divu tiesību aktu kopumu pārskatīšanu un paziņojumu par elastīgumu; uzskata — ja tas ir nepieciešams un iespējams —, ka Eiropas pusgads būtu jāsaskaņo un jānostiprina atbilstīgi pašreizējam likumdošanas darbam; uzsver, ka nākotnē ikvienai šādai saskaņošanas un nostiprināšanas darbībai vienmēr vajadzētu būt orientētai uz stabilitāti;

| 30. | uzskata, ka Komisijas paziņojumā ir skaidri noteiktas elastīguma iespējas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem; atzinīgi vērtē mēģinājumu viest lielāku skaidrību šajā sarežģītajā jomā un sagaida, ka Komisija saskaņā ar paziņojumu izmantos pašreizējos noteikumos ietverto elastīgumu, vienlaikus nodrošinot ekonomikas pārvaldības sistēmas paredzamību, pārredzamību un efektivitāti; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka Komisijas paziņojumā ir skaidri noteiktas elastīguma iespējas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem; atzinīgi vērtē mēģinājumu viest lielāku skaidrību šajā sarežģītajā jomā un sagaida, ka Komisija saskaņā ar paziņojumu izmantos pašreizējos noteikumos ietverto elastīgumu, vienlaikus nodrošinot ekonomikas pārvaldības sistēmas paredzamību, pārredzamību un efektivitāti;

| 31. | aicina Komisiju un Padomi skaidrāk formulēt fiskālās un makroekonomiskās sistēmas, lai savlaicīgāk un konsekventāk organizētu debates starp visām ieinteresētajām personām, ņemot vērā šajās sistēmās ietvertās Eiropas intereses, vajadzību palielināt konverģenci starp eurozonas dalībvalstīm, apsvēršanu valstu parlamentos un sociālo partneru vai vietējo iestāžu lomu saistībā ar līdzdalību ilgtspējīgās un sociāli līdzsvarotās strukturālajās reformās; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un Padomi skaidrāk formulēt fiskālās un makroekonomiskās sistēmas, lai savlaicīgāk un konsekventāk organizētu debates starp visām ieinteresētajām personām, ņemot vērā šajās sistēmās ietvertās Eiropas intereses, vajadzību palielināt konverģenci starp eurozonas dalībvalstīm, apsvēršanu valstu parlamentos un sociālo partneru vai vietējo iestāžu lomu saistībā ar līdzdalību ilgtspējīgās un sociāli līdzsvarotās strukturālajās reformās;

| 32. | prasa, lai gada izaugsmes pētījums (GIP), kā arī konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI) tiktu labāk īstenoti un lai ņemtu vērā budžeta situācijas un prognožu novērtējumu gan visā eurozonā, gan atsevišķās dalībvalstīs; ierosina, ka šis vispārējais novērtējums, kas ir paredzēts Regulā (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs, pirms Eiropadomes pavasara sanāksmes ir jāizskata Eiropas Parlamenta plenārsēdes debatēs kopīgi ar Padomi, Eurogrupas priekšsēdētāju un Komisiju un pienācīgi jāīsteno Eiropas pusgada laikā; |
| --- | --- |

32.

prasa, lai gada izaugsmes pētījums (GIP), kā arī konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI) tiktu labāk īstenoti un lai ņemtu vērā budžeta situācijas un prognožu novērtējumu gan visā eurozonā, gan atsevišķās dalībvalstīs; ierosina, ka šis vispārējais novērtējums, kas ir paredzēts Regulā (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs, pirms Eiropadomes pavasara sanāksmes ir jāizskata Eiropas Parlamenta plenārsēdes debatēs kopīgi ar Padomi, Eurogrupas priekšsēdētāju un Komisiju un pienācīgi jāīsteno Eiropas pusgada laikā;

| 33. | atzīst, ka Eiropas pusgads ir kļuvis par nozīmīgu instrumentu, ar ko veikt reformas valsts un ES līmenī, nodrošinot, ka ES un tās dalībvalstis koordinē savu ekonomikas politiku; tomēr pauž nožēlu, ka nepietiekamas līdzdalības dēļ pienācīgi netiek īstenoti konkrētām valstīm adresētie ieteikumi; |
| --- | --- |

33.

atzīst, ka Eiropas pusgads ir kļuvis par nozīmīgu instrumentu, ar ko veikt reformas valsts un ES līmenī, nodrošinot, ka ES un tās dalībvalstis koordinē savu ekonomikas politiku; tomēr pauž nožēlu, ka nepietiekamas līdzdalības dēļ pienācīgi netiek īstenoti konkrētām valstīm adresētie ieteikumi;

| 34. | uzskata, ka Eiropas pusgads ir jāsaskaņo un jānostiprina, nemainot pašreizējo tiesisko regulējumu, un ka ar pusgadu saistītie dokumenti ir labāk jākoordinē, tādējādi uzlabojot mērķorientēšanos, efektivitāti un līdzdalību nolūkā sasniegt Eiropas mērķus labas ekonomiskās pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka Eiropas pusgads ir jāsaskaņo un jānostiprina, nemainot pašreizējo tiesisko regulējumu, un ka ar pusgadu saistītie dokumenti ir labāk jākoordinē, tādējādi uzlabojot mērķorientēšanos, efektivitāti un līdzdalību nolūkā sasniegt Eiropas mērķus labas ekonomiskās pārvaldības jomā;

| 35. | prasa konkrētām valstīm adresētos ieteikumus (KVAI) attiecīgā gadījumā labāk koordinēt ar ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai nodrošinātu saskaņotību starp fiskālās situācijas uzraudzību un ekonomikas politikas koordinēšanu; |
| --- | --- |

35.

prasa konkrētām valstīm adresētos ieteikumus (KVAI) attiecīgā gadījumā labāk koordinēt ar ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai nodrošinātu saskaņotību starp fiskālās situācijas uzraudzību un ekonomikas politikas koordinēšanu;

| 36. | iestājas par procesa uzlabošanu ES un valstu līmenī attiecībā uz konkrētām valstīm adresēto ieteikumu izstrādi, izpildes pārbaudi un uzraudzību, ļaujot arī pārbaudīt šo ieteikumu faktisko īstenošanu un izpildes kvalitāti salīdzinājumā ar sākotnējo ieceri; |
| --- | --- |

36.

iestājas par procesa uzlabošanu ES un valstu līmenī attiecībā uz konkrētām valstīm adresēto ieteikumu izstrādi, izpildes pārbaudi un uzraudzību, ļaujot arī pārbaudīt šo ieteikumu faktisko īstenošanu un izpildes kvalitāti salīdzinājumā ar sākotnējo ieceri;

| 37. | atgādina, ka likumdošana prasa Komisijai, sagatavojot ieteikumus, cita starpā ņemt vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, kā arī likumdošanā ir ietverts princips, ar kuru saskaņā Padomei parasti ir jāievēro Komisijas ieteikumi un priekšlikumi vai publiski jāizskaidro sava nostāja; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka likumdošana prasa Komisijai, sagatavojot ieteikumus, cita starpā ņemt vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, kā arī likumdošanā ir ietverts princips, ar kuru saskaņā Padomei parasti ir jāievēro Komisijas ieteikumi un priekšlikumi vai publiski jāizskaidro sava nostāja;

| 38. | pauž satraukumu par parādu pieaugumu valstīs, kurās jau ir ļoti augsts parāda līmenis, un norāda, ka tas ir klajā pretrunā noteikumam “1/20” par parādu samazināšanu; prasa Komisijai paskaidrot, kā tā plāno risināt šo pretrunu un nodrošināt, ka parādu attiecība tiek samazināta līdz ilgtspējīgam līmenim atbilstīgi SIP; |
| --- | --- |

38.

pauž satraukumu par parādu pieaugumu valstīs, kurās jau ir ļoti augsts parāda līmenis, un norāda, ka tas ir klajā pretrunā noteikumam “1/20” par parādu samazināšanu; prasa Komisijai paskaidrot, kā tā plāno risināt šo pretrunu un nodrošināt, ka parādu attiecība tiek samazināta līdz ilgtspējīgam līmenim atbilstīgi SIP;

| 39. | atbalsta 2015. gada GIP izklāstīto Komisijas trīs pīlāru stratēģiju (izaugsmi veicinošas investīcijas, fiskālā konsolidācija un strukturālās reformas) un prasa šo stratēģiju konkretizēt atbilstīgi vispārējam novērtējumam par budžeta situāciju un prognozēm eurozonā un KVAI; |
| --- | --- |

39.

atbalsta 2015. gada GIP izklāstīto Komisijas trīs pīlāru stratēģiju (izaugsmi veicinošas investīcijas, fiskālā konsolidācija un strukturālās reformas) un prasa šo stratēģiju konkretizēt atbilstīgi vispārējam novērtējumam par budžeta situāciju un prognozēm eurozonā un KVAI;

| 40. | atzīst, ka ir vajadzīga neatkarīga un plurālistiska analīze attiecībā uz dalībvalstu ekonomisko perspektīvu ES mērogā; šajā ziņā mudina uzlabot Komisijas tās struktūrvienības darbu, kas pazīstamā kā Galvenā ekonomiskās analīzes nodaļa, lai tā sniegtu objektīvu, neatkarīgu un pārredzamu analīzi par būtiskajiem datiem, un šī analīze būtu jāpublisko un jāizmanto kā pamats labi informētām debatēm un lēmumu pieņemšanai Komisijā, Padomē un Eiropas Parlamentā; prasa, lai Galvenā ekonomiskās analīzes nodaļa laikus saņemtu visus attiecīgos dokumentus, kas vajadzīgi tās pienākumu veikšanai; uzsver, cik noderīgas ir fiskālās padomes gan valstu, gan ES līmenī, un mudina izveidot Eiropas tīklu; |
| --- | --- |

40.

atzīst, ka ir vajadzīga neatkarīga un plurālistiska analīze attiecībā uz dalībvalstu ekonomisko perspektīvu ES mērogā; šajā ziņā mudina uzlabot Komisijas tās struktūrvienības darbu, kas pazīstamā kā Galvenā ekonomiskās analīzes nodaļa, lai tā sniegtu objektīvu, neatkarīgu un pārredzamu analīzi par būtiskajiem datiem, un šī analīze būtu jāpublisko un jāizmanto kā pamats labi informētām debatēm un lēmumu pieņemšanai Komisijā, Padomē un Eiropas Parlamentā; prasa, lai Galvenā ekonomiskās analīzes nodaļa laikus saņemtu visus attiecīgos dokumentus, kas vajadzīgi tās pienākumu veikšanai; uzsver, cik noderīgas ir fiskālās padomes gan valstu, gan ES līmenī, un mudina izveidot Eiropas tīklu;

| 41. | atgādina, ka MNNP ir paredzēta, lai novērstu krīzes, agrīni konstatējot nelabvēlīgas makroekonomiskā līdzsvara svārstības un pamatojoties uz svarīgāko mainīgo makroekonomisko rādītāju tendenču objektīvu novērtējumu; uzskata, ka MNNP ir jāizmanto, lai efektīvā un rezultatīvā veidā izvērtētu svarīgāko mainīgo makroekonomisko rādītāju tendences gan tajās valstīs, kurās ir budžeta deficīts, gan tajās, kurās ir budžeta pārpalikums, jo īpaši attiecībā uz konkurētspējas nostiprināšanu un to, lai labāk ņemtu vērā visu eurozonu, tostarp domino efektu; atgādina, ka makroekonomikas uzraudzības mērķis ir arī noteikt valstis, kurās nākotnē varētu rasties nestabila situācija, un novērst šādu situāciju, lai, kamēr tas vēl ir iespējams, laikus sāktu ilgtspējīgas un sociāli līdzsvarotas strukturālās reformas; |
| --- | --- |

41.

atgādina, ka MNNP ir paredzēta, lai novērstu krīzes, agrīni konstatējot nelabvēlīgas makroekonomiskā līdzsvara svārstības un pamatojoties uz svarīgāko mainīgo makroekonomisko rādītāju tendenču objektīvu novērtējumu; uzskata, ka MNNP ir jāizmanto, lai efektīvā un rezultatīvā veidā izvērtētu svarīgāko mainīgo makroekonomisko rādītāju tendences gan tajās valstīs, kurās ir budžeta deficīts, gan tajās, kurās ir budžeta pārpalikums, jo īpaši attiecībā uz konkurētspējas nostiprināšanu un to, lai labāk ņemtu vērā visu eurozonu, tostarp domino efektu; atgādina, ka makroekonomikas uzraudzības mērķis ir arī noteikt valstis, kurās nākotnē varētu rasties nestabila situācija, un novērst šādu situāciju, lai, kamēr tas vēl ir iespējams, laikus sāktu ilgtspējīgas un sociāli līdzsvarotas strukturālās reformas;

| 42. | uzsver, ka Komisija ir skaidri nošķīrusi SIP preventīvo daļu no korektīvās daļas attiecībā uz investīcijām, kas ļauj īslaicīgi novirzīties no VTM vai korekciju programmas šā mērķa sasniegšanai, ņemot vērā preventīvajā daļā noteikto drošības rezervi; aicina Komisiju un Padomi šajā jomā ņemt vērā rezultātu, kāds panākts, abiem likumdevējiem vienojoties par nostāju saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda regulējumu; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka Komisija ir skaidri nošķīrusi SIP preventīvo daļu no korektīvās daļas attiecībā uz investīcijām, kas ļauj īslaicīgi novirzīties no VTM vai korekciju programmas šā mērķa sasniegšanai, ņemot vērā preventīvajā daļā noteikto drošības rezervi; aicina Komisiju un Padomi šajā jomā ņemt vērā rezultātu, kāds panākts, abiem likumdevējiem vienojoties par nostāju saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda regulējumu;

| 43. | prasa Komisijai, izvērtējot dalībvalstu ekonomisko un fiskālo situāciju, savā analīzē apsvērt visus nozīmīgos faktorus, tostarp reālo izaugsmi, inflāciju, valsts ilgtermiņa investīcijas un bezdarba līmeņus, steidzamības kārtā risinot investīciju iztrūkumu ES un izdevumus novirzot un tām investīciju jomām, kas sniegs visproduktīvāko, ilgtspējīgāko izaugsmi un radīs darbvietas; |
| --- | --- |

43.

prasa Komisijai, izvērtējot dalībvalstu ekonomisko un fiskālo situāciju, savā analīzē apsvērt visus nozīmīgos faktorus, tostarp reālo izaugsmi, inflāciju, valsts ilgtermiņa investīcijas un bezdarba līmeņus, steidzamības kārtā risinot investīciju iztrūkumu ES un izdevumus novirzot un tām investīciju jomām, kas sniegs visproduktīvāko, ilgtspējīgāko izaugsmi un radīs darbvietas;

| 44. | aicina Komisiju nodrošināt, ka veidam, kādā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru tiek ņemtas vērā efektīvās darbības, pamatā ir skaidri kvantitatīvie un kvalitatīvie kritēriji; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju nodrošināt, ka veidam, kādā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru tiek ņemtas vērā efektīvās darbības, pamatā ir skaidri kvantitatīvie un kvalitatīvie kritēriji;

| 45. | apgalvo, ka koncentrēšanās uz strukturālo deficītu kopš SIP 2005. gada reformas, izdevumu noteikuma ieviešana ar 2011. gada reformu, kā arī koncepcija par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, rada nenoteiktību, sarežģītību un iespējas manevrēt, un līdz ar to SIP ir iespējams īstenot pēc saviem ieskatiem; ir nobažījies, ka iespējamās izaugsmes un ražošanas apjoma aprēķins, kas ir pamatā strukturālā deficīta un noteikuma par izdevumiem novērtējumam, balstās uz vairākiem apšaubāmiem pieņēmumiem, kas noved pie būtiskām izmaiņām Komisijas rudens un pavasara prognozēs, tādējādi nonākot pie dažādiem aprēķinu rezultātiem un atšķirīgiem novērtējumiem attiecībā uz SIP īstenošanu; |
| --- | --- |

45.

apgalvo, ka koncentrēšanās uz strukturālo deficītu kopš SIP 2005. gada reformas, izdevumu noteikuma ieviešana ar 2011. gada reformu, kā arī koncepcija par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, rada nenoteiktību, sarežģītību un iespējas manevrēt, un līdz ar to SIP ir iespējams īstenot pēc saviem ieskatiem; ir nobažījies, ka iespējamās izaugsmes un ražošanas apjoma aprēķins, kas ir pamatā strukturālā deficīta un noteikuma par izdevumiem novērtējumam, balstās uz vairākiem apšaubāmiem pieņēmumiem, kas noved pie būtiskām izmaiņām Komisijas rudens un pavasara prognozēs, tādējādi nonākot pie dažādiem aprēķinu rezultātiem un atšķirīgiem novērtējumiem attiecībā uz SIP īstenošanu;

| 46. | aicina Komisiju, uzraugot un novērtējot dalībvalstu fiskālo stāvokli, ņemt vērā praktisko ietekmi, ko rada saskaņotie fiskālie pasākumu un reformas; aicina Komisiju par mērķi noteikt paredzamas un konsekventas politikas veidošanu, savu analīzi balstīt uz pārliecinošiem faktiem un ticamiem datiem un ievērot vislielāko piesardzību, kad izmanto tādus aprēķinus un koncepcijas kā aplēstais IKP izaugsmes potenciāls un starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju, uzraugot un novērtējot dalībvalstu fiskālo stāvokli, ņemt vērā praktisko ietekmi, ko rada saskaņotie fiskālie pasākumu un reformas; aicina Komisiju par mērķi noteikt paredzamas un konsekventas politikas veidošanu, savu analīzi balstīt uz pārliecinošiem faktiem un ticamiem datiem un ievērot vislielāko piesardzību, kad izmanto tādus aprēķinus un koncepcijas kā aplēstais IKP izaugsmes potenciāls un starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu;

| 47. | uzsver, ka nolūkā no jauna panākt izaugsmi un radīt darbvietas ir būtiski, lai sabiedrība pieņemtu ekonomikas pārvaldības sistēmu, un tāpēc prasa Komisijai uzlabot Eiropas uzņēmējdarbības vidi, īpašu uzmanību pievēršot MVU, samazinot birokrātiju un nodrošinot finansējuma pieejamību; šajā ziņā atgādina, ka ir jāatbalsta MVU, lai tie piekļūtu arī ārpussavienības tirgiem, tādiem kā ASV, Kanāda, Ķīna un Indija; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka nolūkā no jauna panākt izaugsmi un radīt darbvietas ir būtiski, lai sabiedrība pieņemtu ekonomikas pārvaldības sistēmu, un tāpēc prasa Komisijai uzlabot Eiropas uzņēmējdarbības vidi, īpašu uzmanību pievēršot MVU, samazinot birokrātiju un nodrošinot finansējuma pieejamību; šajā ziņā atgādina, ka ir jāatbalsta MVU, lai tie piekļūtu arī ārpussavienības tirgiem, tādiem kā ASV, Kanāda, Ķīna un Indija;

Demokrātiskā pārskatatbildība un jauni uzdevumi, padziļinot ekonomikas pārvaldību

| 48. | uzskata, — lai EMS būtu saturīgāka un noturīgāka, steidzami ir jāmazina sarežģītība, jāpalielina līdzdalība un pārredzamība, nevis tikai pašreizējiem noteikumiem jāpievieno jauni normatīvie līmeņi; uzsver — tā kā atbildība par EMS ir sadalīta starp valstu un Eiropas līmeni, īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu ekonomikas pārvaldības saskaņotību un pārskatatbildību gan valstu, gan Eiropas līmenī; turklāt uzskata, ka atbilstīgi demokrātiskajai pārskatatbildībai lielāka loma ir jāpiešķir iestādēm, un uzsver, ka ir vajadzīga parlamentu ilgtspējīga iesaistīšana, jo atbildība ir jāuzņemas tajā līmeni, kurā lēmumi tiek pieņemti vai īstenoti; |
| --- | --- |

48.

uzskata, — lai EMS būtu saturīgāka un noturīgāka, steidzami ir jāmazina sarežģītība, jāpalielina līdzdalība un pārredzamība, nevis tikai pašreizējiem noteikumiem jāpievieno jauni normatīvie līmeņi; uzsver — tā kā atbildība par EMS ir sadalīta starp valstu un Eiropas līmeni, īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu ekonomikas pārvaldības saskaņotību un pārskatatbildību gan valstu, gan Eiropas līmenī; turklāt uzskata, ka atbilstīgi demokrātiskajai pārskatatbildībai lielāka loma ir jāpiešķir iestādēm, un uzsver, ka ir vajadzīga parlamentu ilgtspējīga iesaistīšana, jo atbildība ir jāuzņemas tajā līmeni, kurā lēmumi tiek pieņemti vai īstenoti;

| 49. | atzīst, ka, ņemot vērā pašreizējo situāciju, ekonomikas pārvaldības sistēma ir jāvienkāršo, labāk jāizpilda un vajadzības gadījumā jākoriģē un jāpilnveido, lai ES un eurozona varētu risināt problēmas, kas saistītas ar konverģenci, ilgtspējīgu izaugsmi, pilnīgu nodarbinātību, iedzīvotāju labklājību, konkurētspēju, stabilām un ilgtspējīgām valsts finansēm, ilgtermiņa investīcijām, kas orientētas uz nākotni un ir ar augstu sociālekonomisko atdevi, kā arī paļāvību; |
| --- | --- |

49.

atzīst, ka, ņemot vērā pašreizējo situāciju, ekonomikas pārvaldības sistēma ir jāvienkāršo, labāk jāizpilda un vajadzības gadījumā jākoriģē un jāpilnveido, lai ES un eurozona varētu risināt problēmas, kas saistītas ar konverģenci, ilgtspējīgu izaugsmi, pilnīgu nodarbinātību, iedzīvotāju labklājību, konkurētspēju, stabilām un ilgtspējīgām valsts finansēm, ilgtermiņa investīcijām, kas orientētas uz nākotni un ir ar augstu sociālekonomisko atdevi, kā arī paļāvību;

| 50. | uzskata — tā kā parlamentārais ieguldījums ekonomikas politikas pamatnostādņu veidošanā ir nozīmīgs ikvienas demokrātiskas sistēmas aspekts, ka Eiropas līmenī lielāku leģitimitāti var panākt, pieņemot konverģences pamatnostādnes, kurās saskaņā ar koplēmuma procedūru, kas ir jāievieš nākamajā Līguma grozīšanā, ietvertu mērķorientētas prioritātes nākamajiem gadiem; |
| --- | --- |

50.

uzskata — tā kā parlamentārais ieguldījums ekonomikas politikas pamatnostādņu veidošanā ir nozīmīgs ikvienas demokrātiskas sistēmas aspekts, ka Eiropas līmenī lielāku leģitimitāti var panākt, pieņemot konverģences pamatnostādnes, kurās saskaņā ar koplēmuma procedūru, kas ir jāievieš nākamajā Līguma grozīšanā, ietvertu mērķorientētas prioritātes nākamajiem gadiem;

| 51. | atgādina par Eiropas Parlamenta rezolūcijām, kurās norādīts, ka Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) un Līguma par stabilizāciju, koordināciju un pārvaldību (fiskālais pakts) izveide ārpus Savienības iestāžu struktūras kavē Savienības politisko integrāciju, un tāpēc prasa, lai ESM un fiskālais pakts tiktu pilnībā integrēts kopienas sistēmā, pamatojoties uz izvērtēto pieredzi, kas gūta ESM un fiskālā pakta īstenošanas laikā, kā noteikts Līguma par stabilizāciju, koordināciju un pārvaldību 16. pantā, un attiecīgi sniegt oficiālu pārskatu Parlamentam; |
| --- | --- |

51.

atgādina par Eiropas Parlamenta rezolūcijām, kurās norādīts, ka Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) un Līguma par stabilizāciju, koordināciju un pārvaldību (fiskālais pakts) izveide ārpus Savienības iestāžu struktūras kavē Savienības politisko integrāciju, un tāpēc prasa, lai ESM un fiskālais pakts tiktu pilnībā integrēts kopienas sistēmā, pamatojoties uz izvērtēto pieredzi, kas gūta ESM un fiskālā pakta īstenošanas laikā, kā noteikts Līguma par stabilizāciju, koordināciju un pārvaldību 16. pantā, un attiecīgi sniegt oficiālu pārskatu Parlamentam;

| 52. | atgādina par savu prasību izstrādāt alternatīvas attiecībā uz turpmāko makroekonomikas korekciju programmu jaunu tiesisko regulējumu, ar ko aizstāt trijotni, lai palielinātu šo programmu pārredzamību un līdzdalību un nodrošinātu, ka visi lēmumi, ja vien iespējams, tiek pieņemti atbilstīgi Kopienas metodei; uzskata, ka ir jābūt konsekvencei starp izmantotā stabilitātes mehānisma veidu un par tā izmantošanu atbildīgo iestādi, vienlaikus atzīstot, ka finansiālo palīdzību garantē eurozonas dalībvalstis un līdz ar to tās ir tiesīgas ietekmēt mehānisma izmantošanu; |
| --- | --- |

52.

atgādina par savu prasību izstrādāt alternatīvas attiecībā uz turpmāko makroekonomikas korekciju programmu jaunu tiesisko regulējumu, ar ko aizstāt trijotni, lai palielinātu šo programmu pārredzamību un līdzdalību un nodrošinātu, ka visi lēmumi, ja vien iespējams, tiek pieņemti atbilstīgi Kopienas metodei; uzskata, ka ir jābūt konsekvencei starp izmantotā stabilitātes mehānisma veidu un par tā izmantošanu atbildīgo iestādi, vienlaikus atzīstot, ka finansiālo palīdzību garantē eurozonas dalībvalstis un līdz ar to tās ir tiesīgas ietekmēt mehānisma izmantošanu;

| 53. | prasa no jauna izvērtēt Eurogrupas lēmumu pieņemšanas procesu, lai nodrošinātu pienācīgu demokrātisko pārskatatbildību; atzinīgi vērtē to, ka Eurogrupas priekšsēdētājs regulāri piedalās Ekonomikas un monetārās komitejas sanāksmēs, tāpat kā to dara Ekonomikas un finanšu padomes priekšsēdētājs, tādējādi nodrošinot līdzīgu demokrātiskās pārskatatbildības līmeni; |
| --- | --- |

53.

prasa no jauna izvērtēt Eurogrupas lēmumu pieņemšanas procesu, lai nodrošinātu pienācīgu demokrātisko pārskatatbildību; atzinīgi vērtē to, ka Eurogrupas priekšsēdētājs regulāri piedalās Ekonomikas un monetārās komitejas sanāksmēs, tāpat kā to dara Ekonomikas un finanšu padomes priekšsēdētājs, tādējādi nodrošinot līdzīgu demokrātiskās pārskatatbildības līmeni;

| 54. | atgādina, ka sešu un divu tiesību aktu kopuma pamatā ir neatkarīga komisāra lomas nostiprināšana, kuram būtu jānodrošina noteikumu taisnīga un nediskriminējoša piemērošana, uzskata, ka, veicot turpmākus pasākumus saistībā ar ekonomikas pārvaldības institucionālo izveidi, tādus kā ekonomikas un monetāro lietu komisāra lomas nostiprināšana vai Eiropas Naudas līdzekļu biroja izveide, ir jāievēro pilnvaru sadalījums starp dažādām iestādēm un jāizmanto pienācīgi līdzekļi demokrātiskās pārskatatbildības un leģitimitātes nodrošināšanā, iesaistot Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

54.

atgādina, ka sešu un divu tiesību aktu kopuma pamatā ir neatkarīga komisāra lomas nostiprināšana, kuram būtu jānodrošina noteikumu taisnīga un nediskriminējoša piemērošana, uzskata, ka, veicot turpmākus pasākumus saistībā ar ekonomikas pārvaldības institucionālo izveidi, tādus kā ekonomikas un monetāro lietu komisāra lomas nostiprināšana vai Eiropas Naudas līdzekļu biroja izveide, ir jāievēro pilnvaru sadalījums starp dažādām iestādēm un jāizmanto pienācīgi līdzekļi demokrātiskās pārskatatbildības un leģitimitātes nodrošināšanā, iesaistot Eiropas Parlamentu;

| 55. | atgādina, ka banku savienība tika izveidota, īstenojot politisko gribu izvairīties no finanšu krīzes atkārtošanās, pārraut apburto loku starp bankām un valdībām, kā arī mazināt negatīvās domino efekta sekas, ko rada valsts parāda krīze, un norāda, ka tāda pati griba ir vajadzīga, lai padziļinātu EMS; |
| --- | --- |

55.

atgādina, ka banku savienība tika izveidota, īstenojot politisko gribu izvairīties no finanšu krīzes atkārtošanās, pārraut apburto loku starp bankām un valdībām, kā arī mazināt negatīvās domino efekta sekas, ko rada valsts parāda krīze, un norāda, ka tāda pati griba ir vajadzīga, lai padziļinātu EMS;

| 56. | aicina Komisiju iesniegt vērienīgu plānu, kura mērķis būtu izveidot padziļinātu ekonomikas un monetāro savienību un kurā ņemtu vērā iepriekšējos priekšlikumus, kā tas izklāstīts šajā rezolūcijā, pamatojoties uz eurozonas samita piešķirto mandātu un saskaņā ar Eiropadomes apņemšanos sagatavot nākamos pasākumus labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā, kā arī ņemot vērā līdzšinējo darbu, piemēram, Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību” (13), Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “Plāns padziļinātas un patiesas EMS izveidei. Eiropas debašu sākums” (COM(2012)0777) un četru priekšsēdētāju 2012. gada 5. decembra galīgo ziņojumu; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju iesniegt vērienīgu plānu, kura mērķis būtu izveidot padziļinātu ekonomikas un monetāro savienību un kurā ņemtu vērā iepriekšējos priekšlikumus, kā tas izklāstīts šajā rezolūcijā, pamatojoties uz eurozonas samita piešķirto mandātu un saskaņā ar Eiropadomes apņemšanos sagatavot nākamos pasākumus labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā, kā arī ņemot vērā līdzšinējo darbu, piemēram, Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību” (13), Komisijas 2012. gada 28. novembra paziņojumu “Plāns padziļinātas un patiesas EMS izveidei. Eiropas debašu sākums” (COM(2012)0777) un četru priekšsēdētāju 2012. gada 5. decembra galīgo ziņojumu;

| 57. | aicina ieinteresētās personas šajā nepieciešamajā EMS turpmākās attīstības posmā ņemt vērā paredzamo eurozonas turpmāko paplašināšanos un izpētīt visas iespējas padziļināt un nostiprināt EMS un padarīt to izturīgāku un tādu, kas veicinātu izaugsmi, darbvietu radīšanu un stabilitāti, proti:






  a) | uzlaboti demokrātiskās pārskatatbildības mehānismi gan ES, gan valstu līmenī, ar ko atbildība būtu jāuzņemas tajā līmeni, kurā lēmumi pieņemti, un šo mehānismu pamatā būtu saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtas konverģences pamatnostādnes, vienlaikus Iestāžu nolīgumā oficiāli nosakot, ka Eiropas Parlaments ir pilnvarots pārbaudīt Eiropas pusgada procesu, un nodrošinot, ka visi eurozonas dalībvalstu parlamenti izpilda ikvienu Eiropas pusgada procesā paredzēto pasākumu; |
| --- | --- | --- |

57.

aicina ieinteresētās personas šajā nepieciešamajā EMS turpmākās attīstības posmā ņemt vērā paredzamo eurozonas turpmāko paplašināšanos un izpētīt visas iespējas padziļināt un nostiprināt EMS un padarīt to izturīgāku un tādu, kas veicinātu izaugsmi, darbvietu radīšanu un stabilitāti, proti:

a)

uzlaboti demokrātiskās pārskatatbildības mehānismi gan ES, gan valstu līmenī, ar ko atbildība būtu jāuzņemas tajā līmeni, kurā lēmumi pieņemti, un šo mehānismu pamatā būtu saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņemtas konverģences pamatnostādnes, vienlaikus Iestāžu nolīgumā oficiāli nosakot, ka Eiropas Parlaments ir pilnvarots pārbaudīt Eiropas pusgada procesu, un nodrošinot, ka visi eurozonas dalībvalstu parlamenti izpilda ikvienu Eiropas pusgada procesā paredzēto pasākumu;

| b) | sociālā dimensija, kuras mērķis ir saglabāt Eiropas sociālo tirgus ekonomiku, ievērojot tiesības uz kolektīvām sarunām, un ar kuru tiktu nodrošināta dalībvalstu sociālās politikas koordinēšana, ietverot minimālās algas vai ienākumu mehānismu, kas būtu piemērots katrai dalībvalstij un par ko atsevišķi izlemtu katra dalībvalsts, un atbalstu cīņai pret nabadzību un sociālo izstumšanu, palīdzību darba ņēmēju reintegrēšanai darba tirgū, kā arī paredzot brīvprātīgu mobilitāti un elastīgumu starp profesijām un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

sociālā dimensija, kuras mērķis ir saglabāt Eiropas sociālo tirgus ekonomiku, ievērojot tiesības uz kolektīvām sarunām, un ar kuru tiktu nodrošināta dalībvalstu sociālās politikas koordinēšana, ietverot minimālās algas vai ienākumu mehānismu, kas būtu piemērots katrai dalībvalstij un par ko atsevišķi izlemtu katra dalībvalsts, un atbalstu cīņai pret nabadzību un sociālo izstumšanu, palīdzību darba ņēmēju reintegrēšanai darba tirgū, kā arī paredzot brīvprātīgu mobilitāti un elastīgumu starp profesijām un dalībvalstīm;

| c) | eurozonas fiskālās spējas, pamatojoties uz īpašiem pašu resursiem, kam saistībā ar Eiropas Parlamenta pārraudzīto Savienības budžetu vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm īstenot saskaņotās strukturālās reformas, pamatojoties uz konkrētiem nosacījumiem, tostarp efektīvi īstenot valstu reformu programmas; šajā ziņā atzinīgi vērtē ES grupas pašu resursu jautājumos darbu priekšsēdētāja Mario Monti vadībā; |
| --- | --- |

c)

eurozonas fiskālās spējas, pamatojoties uz īpašiem pašu resursiem, kam saistībā ar Eiropas Parlamenta pārraudzīto Savienības budžetu vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm īstenot saskaņotās strukturālās reformas, pamatojoties uz konkrētiem nosacījumiem, tostarp efektīvi īstenot valstu reformu programmas; šajā ziņā atzinīgi vērtē ES grupas pašu resursu jautājumos darbu priekšsēdētāja Mario Monti vadībā;

| d) | palielināt EMS noturību pret ekonomiskiem triecieniem un ārkārtas situācijām, kas tieši saistīti ar monetāro savienību, vienlaikus nepieļaujot nekāda veida pastāvīgos fiskālos pārvedumus; |
| --- | --- |

d)

palielināt EMS noturību pret ekonomiskiem triecieniem un ārkārtas situācijām, kas tieši saistīti ar monetāro savienību, vienlaikus nepieļaujot nekāda veida pastāvīgos fiskālos pārvedumus;

| e) | nodokļu iekasēšanas jomā ir jāapņemas veikt Eiropas mēroga pasākumus pret krāpšanos ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu korporatīvo nodokļu plānošanu, sadarboties ar valstu nodokļu iestādēm nolūkā apmainīties ar informāciju par krāpšanos ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, veikt pasākumus, ar ko panākt dalībvalstu nodokļu politikas konverģenci, vienoties par konsolidētu korporatīvo nodokļu bāzi, vienkāršākām un pārredzamākām nodokļu sistēmām un nodrošināt ziņošanu par uzņēmumiem (izņemot MVU), ko veiktu atsevišķi pa valstīm; |
| --- | --- |

e)

nodokļu iekasēšanas jomā ir jāapņemas veikt Eiropas mēroga pasākumus pret krāpšanos ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu korporatīvo nodokļu plānošanu, sadarboties ar valstu nodokļu iestādēm nolūkā apmainīties ar informāciju par krāpšanos ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, veikt pasākumus, ar ko panākt dalībvalstu nodokļu politikas konverģenci, vienoties par konsolidētu korporatīvo nodokļu bāzi, vienkāršākām un pārredzamākām nodokļu sistēmām un nodrošināt ziņošanu par uzņēmumiem (izņemot MVU), ko veiktu atsevišķi pa valstīm;

| f) | pakāpeniska banku savienības izveides pabeigšana; |
| --- | --- |

f)

pakāpeniska banku savienības izveides pabeigšana;

| g) | ESM un Līguma par stabilizāciju, koordināciju un pārvaldību iekļaušana Savienības tiesībās, ko papildinātu labāka ekonomikas politikas koordinācija, reāla konverģence, kopējo noteikumu izpilde, kā arī skaidra apņemšanās īstenot ekonomiski un sociāli ilgtspējīgas reformas; |
| --- | --- |

g)

ESM un Līguma par stabilizāciju, koordināciju un pārvaldību iekļaušana Savienības tiesībās, ko papildinātu labāka ekonomikas politikas koordinācija, reāla konverģence, kopējo noteikumu izpilde, kā arī skaidra apņemšanās īstenot ekonomiski un sociāli ilgtspējīgas reformas;

| h) | to pašreizējās sistēmas trūkumu novēršana, kas Tiesai ļauj neņemt vērā atsevišķas Līguma daļas, savukārt citas — izslēgt; |
| --- | --- |

h)

to pašreizējās sistēmas trūkumu novēršana, kas Tiesai ļauj neņemt vērā atsevišķas Līguma daļas, savukārt citas — izslēgt;

| i) | palielināta eurozonas ārējā loma, tostarp tās pārstāvības atjaunināšana; |
| --- | --- |

i)

palielināta eurozonas ārējā loma, tostarp tās pārstāvības atjaunināšana;

| 58. | prasa, lai iespējamie nākamie EMS pasākumi tiktu izstrādāti, pamatojoties uz pieeju “4+1 priekšsēdētājs”, ieskaitot EP priekšsēdētāju, kurš būtu jāuzaicina piedalīties visās sanāksmēs un kuram jāsniedz pilnīga informācija un jāpiešķir tiesības piedalīties debatēs; atzīmē, ka Komisijas priekšsēdētājs ir paudis nodomu, apsverot 4 priekšsēdētāju ziņojumu sagatavošanu, ņemt vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja ierosinājumus; |
| --- | --- |

58.

prasa, lai iespējamie nākamie EMS pasākumi tiktu izstrādāti, pamatojoties uz pieeju “4+1 priekšsēdētājs”, ieskaitot EP priekšsēdētāju, kurš būtu jāuzaicina piedalīties visās sanāksmēs un kuram jāsniedz pilnīga informācija un jāpiešķir tiesības piedalīties debatēs; atzīmē, ka Komisijas priekšsēdētājs ir paudis nodomu, apsverot 4 priekšsēdētāju ziņojumu sagatavošanu, ņemt vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja ierosinājumus;

| 59. | prasa priekšsēdētājam apņemties koordinēt ex-ante darbu kopīgi ar to dalībvalstu politisko grupu priekšsēdētājiem, kurus īpaši iecēlušas viņu politiskās grupas vai Parlaments, pārstāvēt Parlamentu šajā gaidāmajā darbā, pamatojoties uz mandātu, kas piešķirts ar šo rezolūciju, kurā cita starpā aplūkoti četru priekšsēdētāju analītiskajā ziņojumā “Gatavošanās nākamajiem pasākumiem labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā” izklāstītie jautājumi; |
| --- | --- |

59.

prasa priekšsēdētājam apņemties koordinēt ex-ante darbu kopīgi ar to dalībvalstu politisko grupu priekšsēdētājiem, kurus īpaši iecēlušas viņu politiskās grupas vai Parlaments, pārstāvēt Parlamentu šajā gaidāmajā darbā, pamatojoties uz mandātu, kas piešķirts ar šo rezolūciju, kurā cita starpā aplūkoti četru priekšsēdētāju analītiskajā ziņojumā “Gatavošanās nākamajiem pasākumiem labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā” izklāstītie jautājumi;

o

o o

| 60. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam, Eurogrupas priekšsēdētājam un ECB, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam, Eurogrupas priekšsēdētājam un ECB, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

(2)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

(3)  OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.

(5)  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

(6)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

(7)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

(8)  OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0239.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0598.

(11)  OV C 165 E, 11.6.2013., 24. lpp.

(12)  OV C 33 E, 5.2.2013., 140. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0430.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/96 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/96

---

P8_TA(2015)0234

Pieprasījums atcelt Sotirios Zarianopoulos imunitāti

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Sotirios Zarianopoulos imunitāti (2015/2015(IMM))

(2016/C 407/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Sotirios Zarianopoulos imunitāti, kuru Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2014. gada 8. decembrī saistībā ar tiesvedību Nr. Γ2010/1744 Saloniku trešajā krimināltiesā viena tiesneša sastāvā un par kuru paziņots 2015. gada 13. janvāra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Sotirios Zarianopoulos imunitāti, kuru Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks nosūtījis 2014. gada 8. decembrī saistībā ar tiesvedību Nr. Γ2010/1744 Saloniku trešajā krimināltiesā viena tiesneša sastāvā un par kuru paziņots 2015. gada 13. janvāra plenārsēdē,

| — | pēc Sotirios Zarianopoulos uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Sotirios Zarianopoulos uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0191/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0191/2015),

| A. | tā kā Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Sotirios Zarianopoulos imunitāti, jo tiek veikta izmeklēšana par varbūtēju noziedzīgu nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Sotirios Zarianopoulos imunitāti, jo tiek veikta izmeklēšana par varbūtēju noziedzīgu nodarījumu;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| C. | tā kā saskaņā ar Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu parlamentārā sasaukuma laikā pret nevienu deputātu nedrīkst nedz vērst kriminālvajāšanu, nedz viņu aizturēt, nedz apcietināt, nedz kā citādi ierobežot viņa brīvību, ja iepriekš nav saņemta parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu parlamentārā sasaukuma laikā pret nevienu deputātu nedrīkst nedz vērst kriminālvajāšanu, nedz viņu aizturēt, nedz apcietināt, nedz kā citādi ierobežot viņa brīvību, ja iepriekš nav saņemta parlamenta piekrišana;

| D. | tā kā Sotirios Zarianopoulos tiek apsūdzēts par to, ka, draudot ar fizisku vardarbību, viņš 2010. gada 4. martā nelikumīgi ielauzās Grieķijas publiskās televīzijas ERT-3 galvenajā ēkā, pārtrauca dienas ziņu izlaidumu un nolasīja paziņojumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Sotirios Zarianopoulos tiek apsūdzēts par to, ka, draudot ar fizisku vardarbību, viņš 2010. gada 4. martā nelikumīgi ielauzās Grieķijas publiskās televīzijas ERT-3 galvenajā ēkā, pārtrauca dienas ziņu izlaidumu un nolasīja paziņojumu;

| E. | tā kā varbūtējam noziedzīgam nodarījumam nav nekāda acīmredzama sakara ar Sotirios Zarianopoulos darbu Eiropas Parlamenta deputāta amatā, jo šis nodarījums ir saistīts ar Grieķijas arodbiedrības PAME darbību un Sotirios Zarianopoulos tā izdarīšanas brīdī nebija Eiropas Parlamenta deputāts; |
| --- | --- |

E.

tā kā varbūtējam noziedzīgam nodarījumam nav nekāda acīmredzama sakara ar Sotirios Zarianopoulos darbu Eiropas Parlamenta deputāta amatā, jo šis nodarījums ir saistīts ar Grieķijas arodbiedrības PAME darbību un Sotirios Zarianopoulos tā izdarīšanas brīdī nebija Eiropas Parlamenta deputāts;

| F. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru viedoklis, kuru Eiropas Parlamenta deputāts paudis, pildot savus deputāta pienākumus, tiek kvalificēts kā subjektīvs vērtējums, kas izteikts tiešā un acīmredzamā saistībā ar parlamentāro funkciju veikšanu, taču Sotirios Zarianopoulos inkriminētās darbības nav attiecināmas uz minēto definīciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru viedoklis, kuru Eiropas Parlamenta deputāts paudis, pildot savus deputāta pienākumus, tiek kvalificēts kā subjektīvs vērtējums, kas izteikts tiešā un acīmredzamā saistībā ar parlamentāro funkciju veikšanu, taču Sotirios Zarianopoulos inkriminētās darbības nav attiecināmas uz minēto definīciju;

| G. | tā kā līdz ar to minētais kriminālprocess neskar nevienu viedokli, kas ir pausts, vai balsojumu, kas ir veikts, pildot Eiropas Parlamenta deputāta uzdevumus, kā tas ir noteikts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; |
| --- | --- |

G.

tā kā līdz ar to minētais kriminālprocess neskar nevienu viedokli, kas ir pausts, vai balsojumu, kas ir veikts, pildot Eiropas Parlamenta deputāta uzdevumus, kā tas ir noteikts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

| H. | tā kā saskaņā ar Reglamenta 9. panta 7. punktu Juridiskā komiteja nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat ne tad, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Reglamenta 9. panta 7. punktu Juridiskā komiteja nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat ne tad, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem;

| I. | tā kā Sotirios Zarianopoulos uzskata, ka apsūdzība tiek izvirzīta politisku motīvu dēļ, komiteja pēc šā deputāta uzklausīšanas un iepazīšanās ar minētās personas iesniegtajiem dokumentiem ir izskatījusi arī informāciju, kuru izmeklējošām amatpersonām 2010. gadā sniedza liecinieki un kura kalpo par apsūdzības celšanas pamatu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Sotirios Zarianopoulos uzskata, ka apsūdzība tiek izvirzīta politisku motīvu dēļ, komiteja pēc šā deputāta uzklausīšanas un iepazīšanās ar minētās personas iesniegtajiem dokumentiem ir izskatījusi arī informāciju, kuru izmeklējošām amatpersonām 2010. gadā sniedza liecinieki un kura kalpo par apsūdzības celšanas pamatu;

| J. | tā kā minētās liecības ir sniegtas, īstenojot pret Sotirios Zarianopoulos ierosinātu tiesvedību, taču komitejas pienākums nav nedz veikt šā notikuma izmeklēšanu pēc būtības, nedz vēl mazāk pieņemt lēmumu par to, vai Eiropas Parlamenta deputāts, pret kuru ir ierosināta tiesvedība, ir vainīgs vai ne; |
| --- | --- |

J.

tā kā minētās liecības ir sniegtas, īstenojot pret Sotirios Zarianopoulos ierosinātu tiesvedību, taču komitejas pienākums nav nedz veikt šā notikuma izmeklēšanu pēc būtības, nedz vēl mazāk pieņemt lēmumu par to, vai Eiropas Parlamenta deputāts, pret kuru ir ierosināta tiesvedība, ir vainīgs vai ne;

| K. | tā kā, attiecīgi ņemot vērā komitejas rīcībā esošo informāciju, nav pamata domāt, ka tiesvedība ir ierosināta, lai kaitētu minētā deputāta politiskajai darbībai (fumus persecutionis), par ko liecina arī tas apstāklis, ka izmeklēšana sākta vairākus gadus iepriekš, pirms minētā persona kļuva par deputātu, |
| --- | --- |

K.

tā kā, attiecīgi ņemot vērā komitejas rīcībā esošo informāciju, nav pamata domāt, ka tiesvedība ir ierosināta, lai kaitētu minētā deputāta politiskajai darbībai (fumus persecutionis), par ko liecina arī tas apstāklis, ka izmeklēšana sākta vairākus gadus iepriekš, pirms minētā persona kļuva par deputātu,

| 1. | nolemj atcelt Sotirios Zarianopoulos deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Sotirios Zarianopoulos deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuratūrai un Sotirios Zarianopoulos. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuratūrai un Sotirios Zarianopoulos.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/98 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/98

---

P8_TA(2015)0235

Pieprasījums atcelt Udo Voigt imunitāti

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Udo Voigt imunitāti (2015/2072(IMM))

(2016/C 407/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Udo Voigt imunitāti, kuru Berlīnas pilsētas Augstākā tiesas (Kammergericht) priekšsēdētājs nosūtījis 2015. gada 9. februārī saistībā ar tiesvedību lietā Nr. (3) 161 Ss 189/14 (14/15) un par kuru paziņots 2015. gada 25. marta plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Udo Voigt imunitāti, kuru Berlīnas pilsētas Augstākā tiesas (Kammergericht) priekšsēdētājs nosūtījis 2015. gada 9. februārī saistībā ar tiesvedību lietā Nr. (3) 161 Ss 189/14 (14/15) un par kuru paziņots 2015. gada 25. marta plenārsēdē,

| — | pēc Udo Voigt uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Udo Voigt uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Vācijas Federālās Republikas Pamatlikuma 46. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas Federālās Republikas Pamatlikuma 46. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0192/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0192/2015),

| A. | tā kā Berlīnes pilsētas Augtākās tiesas priekšsēdētājs ir iesniedzis pieprasījumu atcelt Udo Voigt deputāta imunitāti saistībā ar tiesvedību par iespējamu pārkāpumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Berlīnes pilsētas Augtākās tiesas priekšsēdētājs ir iesniedzis pieprasījumu atcelt Udo Voigt deputāta imunitāti saistībā ar tiesvedību par iespējamu pārkāpumu;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| C. | tā kā saskaņā ar Vācijas Federatīvās Republikas Pamatlikuma 46. panta 2. punktu parlamenta deputātu nevar saukt pie atbildības vai apcietināt par sodāmu pārkāpumu, ja nav saņemta parlamenta piekrišana, izņemot atsevišķus īpašus gadījumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Vācijas Federatīvās Republikas Pamatlikuma 46. panta 2. punktu parlamenta deputātu nevar saukt pie atbildības vai apcietināt par sodāmu pārkāpumu, ja nav saņemta parlamenta piekrišana, izņemot atsevišķus īpašus gadījumus;

| D. | tā kā Udo Voigt tiek apsūdzēts par to, ka 2006. gadā FIFA Pasaules kausa laikā Vācijas Nacionāldemokrātiskā partija izdeva publikāciju, kas saturēja naidu kurinošus un kolektīvi apvainojošus izteikumus — viņš par to ir atbildīgs, jo bija šīs partijas vadītājs; |
| --- | --- |

D.

tā kā Udo Voigt tiek apsūdzēts par to, ka 2006. gadā FIFA Pasaules kausa laikā Vācijas Nacionāldemokrātiskā partija izdeva publikāciju, kas saturēja naidu kurinošus un kolektīvi apvainojošus izteikumus — viņš par to ir atbildīgs, jo bija šīs partijas vadītājs;

| E. | tā kā apsūdzības acīmredzami nav saistītas ar Udo Voigt kā Eiropas Parlamenta deputāta amatu un tā kā to pamatā ir viņa darbs Vācijas Nacionāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāja amatā; |
| --- | --- |

E.

tā kā apsūdzības acīmredzami nav saistītas ar Udo Voigt kā Eiropas Parlamenta deputāta amatu un tā kā to pamatā ir viņa darbs Vācijas Nacionāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāja amatā;

| F. | tā kā darbības, par kurām viņu apsūdz, nav saistītas nedz ar viedokli, kuru viņš ir paudis, nedz ar balsojumu, kuru viņš ir izdarījis, būdams Eiropas Parlamenta deputāts un pildīdams pienākumus, kas ir minēti 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā, ņemot vērā arī to, ka apsūdzība attiecas uz 2006. gadā veiktām darbībām, proti, ilgi pirms Udo Voigt ievēlēšanas Eiropas Parlamentā 2014. gadā; |
| --- | --- |

F.

tā kā darbības, par kurām viņu apsūdz, nav saistītas nedz ar viedokli, kuru viņš ir paudis, nedz ar balsojumu, kuru viņš ir izdarījis, būdams Eiropas Parlamenta deputāts un pildīdams pienākumus, kas ir minēti 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā, ņemot vērā arī to, ka apsūdzība attiecas uz 2006. gadā veiktām darbībām, proti, ilgi pirms Udo Voigt ievēlēšanas Eiropas Parlamentā 2014. gadā;

| G. | tā kā Udo Voigt apgalvo, ka 2006. gadā sāktā tiesas procesa ilgums apliecina vēlmi traucēt viņa kā deputāta darbu; tā kā šis pieprasījums atcelt imunitāti tomēr ir skaidrots ar papildu tiesvedību, kuru ierosināja, pamatojoties uz paša Udo Voigt iesniegtu tiesiskās aizsardzības līdzekli, tādēļ šim iebildumam ir piemērojams princips nemo auditur propriam turpitudinem allegans; |
| --- | --- |

G.

tā kā Udo Voigt apgalvo, ka 2006. gadā sāktā tiesas procesa ilgums apliecina vēlmi traucēt viņa kā deputāta darbu; tā kā šis pieprasījums atcelt imunitāti tomēr ir skaidrots ar papildu tiesvedību, kuru ierosināja, pamatojoties uz paša Udo Voigt iesniegtu tiesiskās aizsardzības līdzekli, tādēļ šim iebildumam ir piemērojams princips nemo auditur propriam turpitudinem allegans;

| H. | tā kā nevar būt nekādu aizdomu par to, ka tiesvedības īstenais iemesls ir mēģinājums traucēt Udo Voigt (fumus persecutionis) kā deputāta darbu, jo to ierosināja vairākus gadus, pirms viņš kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu, |
| --- | --- |

H.

tā kā nevar būt nekādu aizdomu par to, ka tiesvedības īstenais iemesls ir mēģinājums traucēt Udo Voigt (fumus persecutionis) kā deputāta darbu, jo to ierosināja vairākus gadus, pirms viņš kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu,

| 1. | nolemj atcelt Udo Voigt deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Udo Voigt deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Berlīnes pilsētas Augstākajai tiesai un Udo Voigt. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Berlīnes pilsētas Augstākajai tiesai un Udo Voigt.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 9. jūnija

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/100 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/100

---

P8_TA(2015)0217

Tiešo maksājumu korekcijas likme attiecībā uz 2015. kalendāro gadu ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz 2015. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi, kura paredzēta Regulā (ES) Nr. 1306/2013 (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 407/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0141),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0083/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0083/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 1. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 1. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0174/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0174/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  2015. gada 22. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

---

P8_TC1-COD(2015)0070

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko attiecībā uz 2015. kalendāro gadu nosaka tiešo maksājumu korekcijas likmi, kura paredzēta Regulā (ES) Nr. 1306/2013

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/1146.)

---

Trešdiena, 2015. gada 10. jūnija

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/101 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/101

---

P8_TA(2015)0221

Kioto protokola Dohas grozījuma noslēgšana ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola Dohas grozījumu, un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 407/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10400/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10400/2014),

| — | ņemot vērā Kioto protokola grozījumu, kurš pieņemts Līgumslēdzēju pušu konferences astotajā sesijā, kas bija Kioto protokola līgumslēdzēju pušu sanāksme un notika Dohā, Katarā, 2012. gada decembrī (Kioto protokola Dohas grozījumu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kioto protokola grozījumu, kurš pieņemts Līgumslēdzēju pušu konferences astotajā sesijā, kas bija Kioto protokola līgumslēdzēju pušu sanāksme un notika Dohā, Katarā, 2012. gada decembrī (Kioto protokola Dohas grozījumu),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0029/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0029/2015),

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. pantu 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. pantu 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu (A8-0167/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu (A8-0167/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu Kioto protokola Dohas grozījuma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Kioto protokola Dohas grozījuma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijai.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/102 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/102

---

P8_TA(2015)0222

ES un Islandes nolīgums par Islandes dalību Kioto protokola otrajā saistību periodā ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Islandi, no otras puses, par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 407/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10883/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10883/2014),

| — | ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Islandi, no otras puses, par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā (10941/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Islandi, no otras puses, par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā (10941/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8–0088/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8–0088/2015),

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu (A8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu (A8-0166/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Islandes Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Islandes Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/103

---

P8_TA(2015)0223

Horvātijas pievienošanās Konvencijai par ES dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam par Horvātijas pievienošanos 2000. gada 29. maija Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un tās 2001. gada 16. oktobra Protokolam (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE))

(Apspriešanās)

(2016/C 407/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2014)0685), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2014)0685),

| — | ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās akta 3. panta 4. un 5. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0275/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās akta 3. panta 4. un 5. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0275/2014),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0156/2015),

| 1. | apstiprina Komisijas ieteikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas ieteikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/104

---

P8_TA(2015)0224

Horvātijas pievienošanās Konvencijai par cīņu pret korupciju, kurā iejauktas Eiropas Kopienu amatpersonas vai dalībvalstu amatpersonas *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 10. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam par Horvātijas pievienošanos 1997. gada 26. maija Konvencijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, par cīņu pret korupciju, kurā iejauktas Eiropas Kopienu amatpersonas vai Eiropas Savienības dalībvalstu amatpersonas (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE))

(Apspriešanās)

(2016/C 407/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2014)0661), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2014)0661),

| — | ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās akta 3. panta 4. un 5. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0274/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās akta 3. panta 4. un 5. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0274/2014),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0157/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0157/2015),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2015. gada 24. jūnija

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/105

---

P8_TA(2015)0236

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1291/2013 un Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 407/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 172. un 173. pantu, 175. panta 3. daļu un 182. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0007/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 172. un 173. pantu, 175. panta 3. daļu un 182. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0007/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 9. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 9. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās sanāksmes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās sanāksmes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0139/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0139/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijsa pielikumā un tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, L sērijā, kopā ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijsa pielikumā un tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, L sērijā, kopā ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas iekļauti šīs rezolūcijas pielikumā un tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, L sērijā, kopā ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas iekļauti šīs rezolūcijas pielikumā un tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, L sērijā, kopā ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  2015. gada 19. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2)  2015. gada 16. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

---

P8_TC1-COD(2015)0009

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/1017.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

1.   Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par sadalījumu pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”

“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas, ka ESIF finansēšanai neizmantos šādas budžeta pozīcijas: “Progresīvas pētniecības stiprināšana Eiropas Pētniecības padomē”, “Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības” un “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana”. Pārpalikumu, kas veidotos, ja rezervi izmantotu vairāk, nekā tas piedāvāts Komisijas priekšlikumā, no jauna iekļaus citās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta pozīcijās, proporcionāli Komisijas ierosinātajiem samazinājumiem. Indikatīvais sadalījums ir izklāstīts ESIF regulas I pielikumā.”

2.   Komisijas paziņojums par 2016. gada budžeta projektu

Komisijas paziņojums par 2016. gada budžeta projektu

“Komisija analizēs to, kā līdzekļu piešķiršana ESIF no dažādām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta pozīcijām varētu ietekmēt attiecīgo programmu efektīvu īstenošanu, un attiecīgā gadījumā sagatavos Savienības 2016. gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli, lai pielāgotu sadalījumu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta pozīcijām.”

3.   Komisijas paziņojums par vienreizējo iemaksu izpratni saistībā ar ESIF iniciatīvu Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas nolūkā

Komisijas paziņojums par vienreizējo iemaksu izpratni saistībā ar ESIF iniciatīvu Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas nolūkā

“Neskarot Padomes prerogatīvas saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) īstenošanu, ja pašas dalībvalstis vai valsts attīstību veicinošas bankas, kas klasificētas vispārējās valdības sektorā vai kas darbojas dalībvalsts vārdā, veic vienreizējas iemaksas ESIF vai tematiskajās vai daudzvalstu investīciju platformās, kuras izveidotas Investīciju plāna īstenošanai, tad šādas dalībvalstu iemaksas principā būtu jāuzskata par vienreizējiem pasākumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta nozīmē.”

---

| 4.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 407/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 407/107

---

P8_TA(2015)0237

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: pieteikums EGF/2015/000 TA 2015 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. jūnija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2015/000 TA 2015 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD))

(2016/C 407/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0156 – C8-0093/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0156 – C8-0093/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 13. punktu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (EGF/2014/000 TA 2014 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 17. septembra rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 13. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (EGF/2014/000 TA 2014 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0185/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0185/2015),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai kuri atlaisti saistībā ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai kuri atlaisti saistībā ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu;

| C. | tā kā EGF regulas pieņemšana atspoguļo Parlamenta un Padomes panākto vienošanos no jauna iekļaut ar krīzi saistīto fonda izmantošanas kritēriju, palielināt Savienības finansiālo ieguldījumu līdz 60 % no ierosināto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā un samazināt vērtēšanas un apstiprināšanas laiku Parlamentā un Padomē, paplašināt atbalsttiesīgo darbību un saņēmēju loku, ietverot arī pašnodarbinātas personas un jauniešus, un finansēt stimulus savu uzņēmumu izveidei; |
| --- | --- |

C.

tā kā EGF regulas pieņemšana atspoguļo Parlamenta un Padomes panākto vienošanos no jauna iekļaut ar krīzi saistīto fonda izmantošanas kritēriju, palielināt Savienības finansiālo ieguldījumu līdz 60 % no ierosināto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā un samazināt vērtēšanas un apstiprināšanas laiku Parlamentā un Padomē, paplašināt atbalsttiesīgo darbību un saņēmēju loku, ietverot arī pašnodarbinātas personas un jauniešus, un finansēt stimulus savu uzņēmumu izveidei;

| D. | tā kā maksimālais budžets, kas EGF pieejams 2015. gadā, ir EUR 150 miljoni (2011. gada cenās) un tā kā EGF regulas 11. panta 1. punktā ir norādīts, ka 0,5 % no šīs summas (t. i., 2015. gadā — EUR 811 825) pēc Komisijas iniciatīvas var darīt pieejamus tehniskajai palīdzībai, lai finansētu sagatavošanos, pārraudzību, datu vākšanu un zināšanu bāzes izveidi, administratīvo un tehnisko atbalstu, informācijas un komunikācijas pasākumus, kā arī revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumus, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā maksimālais budžets, kas EGF pieejams 2015. gadā, ir EUR 150 miljoni (2011. gada cenās) un tā kā EGF regulas 11. panta 1. punktā ir norādīts, ka 0,5 % no šīs summas (t. i., 2015. gadā — EUR 811 825) pēc Komisijas iniciatīvas var darīt pieejamus tehniskajai palīdzībai, lai finansētu sagatavošanos, pārraudzību, datu vākšanu un zināšanu bāzes izveidi, administratīvo un tehnisko atbalstu, informācijas un komunikācijas pasākumus, kā arī revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumus, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai;

| E. | tā kā Eiropas Parlaments bieži ir uzsvēris nepieciešamību sekmēt to, lai EGF būtu labāk atpazīstams kā Savienības instruments solidaritātei ar atlaistajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlaments bieži ir uzsvēris nepieciešamību sekmēt to, lai EGF būtu labāk atpazīstams kā Savienības instruments solidaritātei ar atlaistajiem darbiniekiem;

| F. | tā kā ierosinātā summa — EUR 630 000 — atbilst aptuveni 0,39 % no maksimālā budžeta, kas EGF pieejams 2015. gadā, |
| --- | --- |

F.

tā kā ierosinātā summa — EUR 630 000 — atbilst aptuveni 0,39 % no maksimālā budžeta, kas EGF pieejams 2015. gadā,

| 1. | piekrīt Komisijas ierosinātajiem tehniskās palīdzības pasākumiem, lai finansētu izdevumus par darbībām, kas minētas EGF regulas 11. panta 1. un 4. punktā un 12. panta 2., 3. un 4. punktā; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijas ierosinātajiem tehniskās palīdzības pasākumiem, lai finansētu izdevumus par darbībām, kas minētas EGF regulas 11. panta 1. un 4. punktā un 12. panta 2., 3. un 4. punktā;

| 2. | atgādina, ka ir svarīgi veidot sadarbības tīklus un īstenot informācijas apmaiņu par EGF, jo īpaši attiecībā uz jaunās EGF regulas noteikumiem; tādēļ atbalsta EGF kontaktpersonu ekspertu grupas finansēšanu un seminārus par sadarbības tīklu veidošanu saistībā ar EGF īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka ir svarīgi veidot sadarbības tīklus un īstenot informācijas apmaiņu par EGF, jo īpaši attiecībā uz jaunās EGF regulas noteikumiem; tādēļ atbalsta EGF kontaktpersonu ekspertu grupas finansēšanu un seminārus par sadarbības tīklu veidošanu saistībā ar EGF īstenošanu;

| 3. | uzsver, ka šajās sanāksmēs galvenokārt vajadzētu analizēt EGF (2007–2013) ex post novērtējumu un rūpīgi apspriest tajā ietvertos ieteikumus; aicina Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam visaptverošu analīzi un ziņojumu par jau izlietotajiem EGF līdzekļiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka šajās sanāksmēs galvenokārt vajadzētu analizēt EGF (2007–2013) ex post novērtējumu un rūpīgi apspriest tajā ietvertos ieteikumus; aicina Komisiju iesniegt Eiropas Parlamentam visaptverošu analīzi un ziņojumu par jau izlietotajiem EGF līdzekļiem;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka tiek turpināts darbs, lai standartizētu EGF pieteikumu iesniegšanas un pārvaldības procedūras, izmantojot elektronisku datu apmaiņas sistēmu (SFC2014), kas ļauj vienkāršot un paātrināt pieteikumu izskatīšanu un labāk sniegt ziņojumus; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka tiek turpināts darbs, lai standartizētu EGF pieteikumu iesniegšanas un pārvaldības procedūras, izmantojot elektronisku datu apmaiņas sistēmu (SFC2014), kas ļauj vienkāršot un paātrināt pieteikumu izskatīšanu un labāk sniegt ziņojumus;

| 5. | norāda, ka EGF integrēšana elektroniskajā datu apmaiņas sistēmā (SFC2014) turpinās jau vairākus gadus un ar to saistītās izmaksas no EGF budžeta arī nākamajos divos vai trijos gados līdz integrācijas procesa pabeigšanai būs salīdzinoši augstas; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka EGF integrēšana elektroniskajā datu apmaiņas sistēmā (SFC2014) turpinās jau vairākus gadus un ar to saistītās izmaksas no EGF budžeta arī nākamajos divos vai trijos gados līdz integrācijas procesa pabeigšanai būs salīdzinoši augstas;

| 6. | aicina Komisiju ziņot par SFC2014 integrācijas procesa virzību no 2011. gada sākuma līdz 2014. gadam; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju ziņot par SFC2014 integrācijas procesa virzību no 2011. gada sākuma līdz 2014. gadam;

| 7. | iesaka Komisijai un dalībvalstīm koncentrēt savus tīklu veidošanas pasākumus uz sekojošo, jo īpaši:






  a) | uzlabot no EGF sniegtā atbalsta ietekmes uz katru konkrēto dalībnieku uzraudzību un novērtējumu, proti:






  — | uzraudzībai un novērtēšanai paredzētais budžets būtu jāizmanto, lai novērtētu ilgtermiņa ietekmi uz EGF atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

iesaka Komisijai un dalībvalstīm koncentrēt savus tīklu veidošanas pasākumus uz sekojošo, jo īpaši:

a)

uzlabot no EGF sniegtā atbalsta ietekmes uz katru konkrēto dalībnieku uzraudzību un novērtējumu, proti:

—

uzraudzībai un novērtēšanai paredzētais budžets būtu jāizmanto, lai novērtētu ilgtermiņa ietekmi uz EGF atbalsta saņēmējiem;

| — | EGF pieteikuma veidlapā un paraugā galīgajam ziņojumam par EGF ieguldījuma izlietojumu būtu skaidri jāatgādina par EGF koordinatora un dalībvalsts pienākumu sniegt informāciju par atbalsta saņēmēju nodarbinātību divpadsmit mēnešus pēc pasākumu īstenošanas, kā arī informāciju par nodarbinātības līmeni pēdējos 12 mēnešos kopš EGF izmantošanas attiecīgajā reģionā, lai iegūtu plašāku priekšstatu par EGF ietekmi; |
| --- | --- |

—

EGF pieteikuma veidlapā un paraugā galīgajam ziņojumam par EGF ieguldījuma izlietojumu būtu skaidri jāatgādina par EGF koordinatora un dalībvalsts pienākumu sniegt informāciju par atbalsta saņēmēju nodarbinātību divpadsmit mēnešus pēc pasākumu īstenošanas, kā arī informāciju par nodarbinātības līmeni pēdējos 12 mēnešos kopš EGF izmantošanas attiecīgajā reģionā, lai iegūtu plašāku priekšstatu par EGF ietekmi;

| — | detalizētāka informācija par pasākumiem, kurus izmantojuši konkrēti dalībnieki, būtu jāreģistrē un skaidri jāpaziņo, lai būtu iespējams veikt, piemēram, dažādu pasākumu izmaksu un ieguvumu precīzāku novērtējumu; |
| --- | --- |

—

detalizētāka informācija par pasākumiem, kurus izmantojuši konkrēti dalībnieki, būtu jāreģistrē un skaidri jāpaziņo, lai būtu iespējams veikt, piemēram, dažādu pasākumu izmaksu un ieguvumu precīzāku novērtējumu;

| — | galīgo ziņojumu apstiprināšana un galīgā slēgšana būtu jāapvieno ar pilnīgas informācijas sniegšanu par atbalsta saņēmēju gūtajiem rezultātiem (kopsavilkuma līmenī). Agrāk informācija par saņēmēju rezultātiem ir bijusi nepilnīga; |
| --- | --- |

—

galīgo ziņojumu apstiprināšana un galīgā slēgšana būtu jāapvieno ar pilnīgas informācijas sniegšanu par atbalsta saņēmēju gūtajiem rezultātiem (kopsavilkuma līmenī). Agrāk informācija par saņēmēju rezultātiem ir bijusi nepilnīga;

| b) | vēl vairāk pilnveidot pieteikšanās procesu, proti:






  — | valsts līmenī būtu vairāk jāveicina palīdzības sniegšana atlaistiem darbiniekiem, negaidot pieteikumu apstiprinājumu; |
| --- | --- | --- |

b)

vēl vairāk pilnveidot pieteikšanās procesu, proti:

—

valsts līmenī būtu vairāk jāveicina palīdzības sniegšana atlaistiem darbiniekiem, negaidot pieteikumu apstiprinājumu;

| — | ja tas nav iespējams, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizskata iespēja par EGF īstenošanas perioda sākumu uzskatīt pieteikuma apstiprināšanas datumu. Tas ļautu izmantot visu 24 mēnešus garo finansēšanas periodu; |
| --- | --- |

—

ja tas nav iespējams, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizskata iespēja par EGF īstenošanas perioda sākumu uzskatīt pieteikuma apstiprināšanas datumu. Tas ļautu izmantot visu 24 mēnešus garo finansēšanas periodu;

| c) | nodrošināt lielāku elastīgumu īstenošanas laikā, proti:






  — | Komisijai būtu jānodrošina dalībvalstīm lielāks elastīgums, proti, iespēja ierosināt papildu pasākumus, ja īstenošanas laikā rodas jaunas iespējas un/vai vajadzības, kas nav minētas pieteikuma veidlapā; |
| --- | --- | --- |

c)

nodrošināt lielāku elastīgumu īstenošanas laikā, proti:

—

Komisijai būtu jānodrošina dalībvalstīm lielāks elastīgums, proti, iespēja ierosināt papildu pasākumus, ja īstenošanas laikā rodas jaunas iespējas un/vai vajadzības, kas nav minētas pieteikuma veidlapā;

| — | pārskata periods, lai noteiktu EGF pieteikumā iekļaujamo atlaisto darbinieku skaitu, tiek uzskatīts par ierobežojumu, kas ietekmē solidaritātes nodrošināšanas mērķi un no EGF sniegtās palīdzības veiksmīgu rezultātu un šo periodu varētu pārskatīt, lai pieļautu elastīgumu, pieteikuma veidlapai pievienojot pielikumu, kurā varētu apliecināt, ka atlaišana notikusi to pašu iemeslu dēļ un ir saistīta ar pieteikumā norādītajiem atlaišanas gadījumiem; |
| --- | --- |

—

pārskata periods, lai noteiktu EGF pieteikumā iekļaujamo atlaisto darbinieku skaitu, tiek uzskatīts par ierobežojumu, kas ietekmē solidaritātes nodrošināšanas mērķi un no EGF sniegtās palīdzības veiksmīgu rezultātu un šo periodu varētu pārskatīt, lai pieļautu elastīgumu, pieteikuma veidlapai pievienojot pielikumu, kurā varētu apliecināt, ka atlaišana notikusi to pašu iemeslu dēļ un ir saistīta ar pieteikumā norādītajiem atlaišanas gadījumiem;

| 8. | iesaka Komisijai izvērtēt iemeslus, kuru dēļ daži projekti tika apstiprināti vai īstenoti ar novēlošanos, un publiskot savus ieteikumus; |
| --- | --- |

8.

iesaka Komisijai izvērtēt iemeslus, kuru dēļ daži projekti tika apstiprināti vai īstenoti ar novēlošanos, un publiskot savus ieteikumus;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt vispārējo informētību par EGF un tā atpazīstamību; atgādina pieteikumu iesniedzējām dalībvalstīm par to uzdevumu paziņot paredzētajiem atbalsta saņēmējiem, iestādēm, sociālajiem partneriem, plašsaziņas līdzekļiem un plašai sabiedrībai par darbībām, ko finansē no EGF, kā izklāstīts EGF regulas 12. pantā; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi palielināt vispārējo informētību par EGF un tā atpazīstamību; atgādina pieteikumu iesniedzējām dalībvalstīm par to uzdevumu paziņot paredzētajiem atbalsta saņēmējiem, iestādēm, sociālajiem partneriem, plašsaziņas līdzekļiem un plašai sabiedrībai par darbībām, ko finansē no EGF, kā izklāstīts EGF regulas 12. pantā;

| 10. | norāda, ka informācijas pasākumu izmaksas 2015. gadā turpina ievērojami samazināties; uzskata, ka tam nevajadzētu negatīvi ietekmēt informatīvu materiālu un nepieciešamo norādījumu sagatavošanu un pietiekamu izplatīšanu; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka informācijas pasākumu izmaksas 2015. gadā turpina ievērojami samazināties; uzskata, ka tam nevajadzētu negatīvi ietekmēt informatīvu materiālu un nepieciešamo norādījumu sagatavošanu un pietiekamu izplatīšanu;

| 11. | uzsver, ka ir jāuzlabo saikne starp visām ar EGF atbalsta pieteikumiem saistītajām personām, tostarp jo īpaši sociālajiem partneriem un ieinteresētajām reģionālā un vietējā līmeņa personām, lai radītu iespējami lielāku sinerģiju; būtu jāpastiprina valsts kontaktpersonas un reģionālo vai vietējo īstenošanas partneru savstarpējā sadarbība, kā arī visām pusēm vajadzētu būt skaidrībā un vienoties par komunikāciju, atbalsta pasākumiem un informācijas plūsmām (iekšējā struktūra, uzdevumi un pienākumi); |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir jāuzlabo saikne starp visām ar EGF atbalsta pieteikumiem saistītajām personām, tostarp jo īpaši sociālajiem partneriem un ieinteresētajām reģionālā un vietējā līmeņa personām, lai radītu iespējami lielāku sinerģiju; būtu jāpastiprina valsts kontaktpersonas un reģionālo vai vietējo īstenošanas partneru savstarpējā sadarbība, kā arī visām pusēm vajadzētu būt skaidrībā un vienoties par komunikāciju, atbalsta pasākumiem un informācijas plūsmām (iekšējā struktūra, uzdevumi un pienākumi);

| 12. | uzsver, ka ir jāpaplašina EGF atbalsta pieejamība, attiecinot to arī uz jauniem cilvēkiem līdz 25 gadu vecumam, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET) tādā pat apmērā kā uz darba ņēmējiem, kas saņem atbalstu reģionos ar augstu jauniešu bezdarbu, ja vidusposma novērtējumā apstiprināsies vajadzība turpināt šā pasākuma īstenošanu pēc 2017. gada decembra; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir jāpaplašina EGF atbalsta pieejamība, attiecinot to arī uz jauniem cilvēkiem līdz 25 gadu vecumam, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET) tādā pat apmērā kā uz darba ņēmējiem, kas saņem atbalstu reģionos ar augstu jauniešu bezdarbu, ja vidusposma novērtējumā apstiprināsies vajadzība turpināt šā pasākuma īstenošanu pēc 2017. gada decembra;

| 13. | aicina Komisiju uzaicināt Parlamentu uz ekspertu grupas sanāksmēm un semināriem saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (5); turklāt uzsver, ka ir svarīgi uzlabot saikni starp visām ar EGF pieteikumiem saistītajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju uzaicināt Parlamentu uz ekspertu grupas sanāksmēm un semināriem saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (5); turklāt uzsver, ka ir svarīgi uzlabot saikni starp visām ar EGF pieteikumiem saistītajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem;

| 14. | aicina savlaicīgi publicēt galīgo novērtējumu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1927/2006 (6) 17. pantā noteikto termiņu; |
| --- | --- |

14.

aicina savlaicīgi publicēt galīgo novērtējumu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1927/2006 (6) 17. pantā noteikto termiņu;

| 15. | prasa dalībvalstīm un visām iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai būtu iespējams ātrāk izmantot EGF; šajā sakarībā norāda uz Parlamenta gatavību sagatavot patstāvīgo ziņojumu, pamatojoties uz Komisijas veikto novērtējumu, lai izvērtētu jaunās EGF regulas darbību un izskatītos pieteikumus; atzīmē, ka uzlabotā procedūra, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma nodrošināt, ka EGF tiešām ir steidzamu pasākumu veikšanas instruments, un paātrināt dotāciju piešķiršanu, ir paredzēta tam, lai Komisija kopā ar novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību iesniegtu Parlamentam un Padomei arī priekšlikumu izmantot EGF; atzinīgi vērtē pieteikumu ievērojami ātrāko izskatīšanu un apstiprināšanu saskaņā ar jauno EGF regulu; |
| --- | --- |

15.

prasa dalībvalstīm un visām iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai būtu iespējams ātrāk izmantot EGF; šajā sakarībā norāda uz Parlamenta gatavību sagatavot patstāvīgo ziņojumu, pamatojoties uz Komisijas veikto novērtējumu, lai izvērtētu jaunās EGF regulas darbību un izskatītos pieteikumus; atzīmē, ka uzlabotā procedūra, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma nodrošināt, ka EGF tiešām ir steidzamu pasākumu veikšanas instruments, un paātrināt dotāciju piešķiršanu, ir paredzēta tam, lai Komisija kopā ar novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību iesniegtu Parlamentam un Padomei arī priekšlikumu izmantot EGF; atzinīgi vērtē pieteikumu ievērojami ātrāko izskatīšanu un apstiprināšanu saskaņā ar jauno EGF regulu;

| 16. | uzsver, ka vidusposma izvērtēšanā, kas jāsāk tagad 2015. gadā, būtu jāņem vērā arī krīzes un globalizācijas ilgtermiņa ietekme uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un tādēļ jānovērtē iespēja pazemināt EGF regulas 4. pantā noteikto robežvērtību, kas paredz 500 darbinieku atlaišanu, kā Eiropas Parlaments to ierosinājis 2014. gada 17. septembra rezolūcijā; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka vidusposma izvērtēšanā, kas jāsāk tagad 2015. gadā, būtu jāņem vērā arī krīzes un globalizācijas ilgtermiņa ietekme uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un tādēļ jānovērtē iespēja pazemināt EGF regulas 4. pantā noteikto robežvērtību, kas paredz 500 darbinieku atlaišanu, kā Eiropas Parlaments to ierosinājis 2014. gada 17. septembra rezolūcijā;

| 17. | prasa dalībvalstīm uzsvērt EGF papildinošo raksturu, skaidrāk norādīt saistību ar citiem līdzekļiem un izskatīt veidus, kā palielināt EGF pievienoto vērtību un novērst nevēlamu izmantošanu; |
| --- | --- |

17.

prasa dalībvalstīm uzsvērt EGF papildinošo raksturu, skaidrāk norādīt saistību ar citiem līdzekļiem un izskatīt veidus, kā palielināt EGF pievienoto vērtību un novērst nevēlamu izmantošanu;

| 18. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

18.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0016.

(5)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.).

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (EGF/2015/000 TA 2015 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2015/1179.)

---