# Jurnalul Oficial C 467/2016

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 467 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5915 decembrie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 467

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5915 decembrie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluţii, recomandări şi avize |
| | REZOLUŢII |
| | Consiliu |
| 2016/C 467/01 | Rezoluția Consiliului privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluţii, recomandări şi avize

REZOLUŢII

Consiliu

2016/C 467/01

Rezoluția Consiliului privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2016/C 467/02 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind prevenirea radicalizării care conduce la extremismul violent | 3 |
| 2016/C 467/03 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret în vederea descoperirii și dezvoltării potențialului tinerilor | 8 |
| 2016/C 467/04 | Concluziile Consiliului privind diplomația sportivă | 12 |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 467/05 | Rata de schimb a monedei euro | 15 |
| 2016/C 467/06 | Decizia Comisiei din 9 decembrie 2016 privind încheierea, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană | 16 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2016/C 467/02

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind prevenirea radicalizării care conduce la extremismul violent

3

2016/C 467/03

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret în vederea descoperirii și dezvoltării potențialului tinerilor

8

2016/C 467/04

Concluziile Consiliului privind diplomația sportivă

12

Comisia Europeană

2016/C 467/05

Rata de schimb a monedei euro

15

2016/C 467/06

Decizia Comisiei din 9 decembrie 2016 privind încheierea, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

16

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 467/07 | Cerere de propuneri EACEA/41/2016 în cadrul programului Erasmus+ – Acțiunea-cheie 3: Sprijin pentru reformarea politicilor – Inițiative de inovare în domeniul politicilor – Proiecte europene de cooperare prospectivă în domeniul educației și formării profesionale | 18 |
| | Oficiul European pentru Selecţia Personalului (EPSO) |
| 2016/C 467/08 | Anunț de concurs general | 21 |
| | PROCEDURI JURISDICŢIONALE |
| | Curtea de justiţie a AELS |
| 2016/C 467/09 | Hotărârea Curții din 2 octombrie 2015 în cauza E-7/15 – Autoritatea AELS de Supraveghere/Regatul Norvegiei (Neîndeplinirea de către un stat AELS a obligațiilor care îi revin – Directiva 2008/50/CE privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa – Valorile-limită pentru anumiți poluanți din aerul înconjurător – Plan privind calitatea aerului) | 22 |
| 2016/C 467/10 | Hotărârea Curții din 27 octombrie 2015 în cauza E-10/15 – Autoritatea AELS de Supraveghere/Islanda (Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat SEE/AELS – Neîndeplinirea obligației de transpunere – Directiva 2009/126/CE privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină) | 23 |
| 2016/C 467/11 | Hotărârea Curții din 27 octombrie 2015 în cauza E-11/15 – Autoritatea AELS de Supraveghere/Islanda (Neîndeplinirea de către un stat SEE/AELS a obligațiilor care îi revin – Nerespectarea obligației de transpunere – Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor) | 24 |
| 2016/C 467/12 | Acțiune introdusă la 20 septembrie 2016 de către Marine Harvest ASA împotriva Autorității AELS de Supraveghere (Cauza E-12/16) | 25 |
| 2016/C 467/13 | Acțiune introdusă la 26 septembrie 2016 de către Autoritatea AELS de Supraveghere împotriva Islandei (Cauza E-13/16) | 26 |
| 2016/C 467/14 | Acțiune introdusă la 26 septembrie 2016 de către Autoritatea AELS de Supraveghere împotriva Islandei (Cauza E-14/16) | 27 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI |
| | Comisia Europeană |
| 2016/C 467/15 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV) – Caz care poate face obiectul unei proceduri simplificate (
  1
  ) | 28 |
| 2016/C 467/16 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8325 – KKR/Hilding Anders) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 29 |

V   Anunţuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2016/C 467/07

Cerere de propuneri EACEA/41/2016 în cadrul programului Erasmus+ – Acțiunea-cheie 3: Sprijin pentru reformarea politicilor – Inițiative de inovare în domeniul politicilor – Proiecte europene de cooperare prospectivă în domeniul educației și formării profesionale

18

Oficiul European pentru Selecţia Personalului (EPSO)

2016/C 467/08

Anunț de concurs general

21

PROCEDURI JURISDICŢIONALE

Curtea de justiţie a AELS

2016/C 467/09

Hotărârea Curții din 2 octombrie 2015 în cauza E-7/15 – Autoritatea AELS de Supraveghere/Regatul Norvegiei (Neîndeplinirea de către un stat AELS a obligațiilor care îi revin – Directiva 2008/50/CE privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa – Valorile-limită pentru anumiți poluanți din aerul înconjurător – Plan privind calitatea aerului)

(Neîndeplinirea de către un stat AELS a obligațiilor care îi revin – Directiva 2008/50/CE privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa – Valorile-limită pentru anumiți poluanți din aerul înconjurător – Plan privind calitatea aerului)

22

2016/C 467/10

Hotărârea Curții din 27 octombrie 2015 în cauza E-10/15 – Autoritatea AELS de Supraveghere/Islanda (Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat SEE/AELS – Neîndeplinirea obligației de transpunere – Directiva 2009/126/CE privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină)

(Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat SEE/AELS – Neîndeplinirea obligației de transpunere – Directiva 2009/126/CE privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină)

23

2016/C 467/11

Hotărârea Curții din 27 octombrie 2015 în cauza E-11/15 – Autoritatea AELS de Supraveghere/Islanda (Neîndeplinirea de către un stat SEE/AELS a obligațiilor care îi revin – Nerespectarea obligației de transpunere – Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor)

(Neîndeplinirea de către un stat SEE/AELS a obligațiilor care îi revin – Nerespectarea obligației de transpunere – Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor)

24

2016/C 467/12

Acțiune introdusă la 20 septembrie 2016 de către Marine Harvest ASA împotriva Autorității AELS de Supraveghere (Cauza E-12/16)

25

2016/C 467/13

Acțiune introdusă la 26 septembrie 2016 de către Autoritatea AELS de Supraveghere împotriva Islandei (Cauza E-13/16)

26

2016/C 467/14

Acțiune introdusă la 26 septembrie 2016 de către Autoritatea AELS de Supraveghere împotriva Islandei (Cauza E-14/16)

27

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

2016/C 467/15

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV) – Caz care poate face obiectul unei proceduri simplificate (
  1
  )

1

28

2016/C 467/16

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8325 – KKR/Hilding Anders) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluţii, recomandări şi avize

REZOLUŢII

Consiliu

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/1

---

Rezoluția Consiliului privind o Nouă agendă pentru competențe într-o Europă competitivă și favorabilă incluziunii

(2016/C 467/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

LUÂND ACT DE NOUL CONTEXT DE POLITICĂ în care:

| — | noile modalități de lucru, automatizarea și robotizarea afectează tipurile de cunoștințe, aptitudini și competențe necesare într-o lume din ce în ce mai competitivă, complexă și multiculturală, multe sectoare economice sunt supuse unor schimbări tehnologice și structurale rapide, iar competențele digitale și transversale au devenit necesare pentru a depăși lacunele și necorelările în materie de competențe și pentru a le permite cetățenilor să ocupe și să se adapteze la viitoarele locuri de muncă, precum și la schimbările societale; |
| --- | --- |

—

noile modalități de lucru, automatizarea și robotizarea afectează tipurile de cunoștințe, aptitudini și competențe necesare într-o lume din ce în ce mai competitivă, complexă și multiculturală, multe sectoare economice sunt supuse unor schimbări tehnologice și structurale rapide, iar competențele digitale și transversale au devenit necesare pentru a depăși lacunele și necorelările în materie de competențe și pentru a le permite cetățenilor să ocupe și să se adapteze la viitoarele locuri de muncă, precum și la schimbările societale;

| — | nivelurile scăzute de competențe de bază, competențe transversale și digitale pot pune în pericol capacitatea de inserție profesională și participarea activă în societate; |
| --- | --- |

—

nivelurile scăzute de competențe de bază, competențe transversale și digitale pot pune în pericol capacitatea de inserție profesională și participarea activă în societate;

| — | în același timp și în grade diferite, regiuni ale Europei sunt supuse unor fenomene diferite, cum ar fi perioadele prelungite de creștere slabă, economică și a locurilor de muncă, care îi afectează în special pe tineri, îmbătrânirea populației, precum și fluxurile de migrație sporite, nivelurile scăzute de inovare și noi riscuri în materie de securitate; |
| --- | --- |

—

în același timp și în grade diferite, regiuni ale Europei sunt supuse unor fenomene diferite, cum ar fi perioadele prelungite de creștere slabă, economică și a locurilor de muncă, care îi afectează în special pe tineri, îmbătrânirea populației, precum și fluxurile de migrație sporite, nivelurile scăzute de inovare și noi riscuri în materie de securitate;

| 1. | IA ACT de Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – o Nouă agendă pentru competențe în Europa – Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității (1); SALUTĂ contribuția sa la eforturile comune privind dezvoltarea competențelor în UE și la reunirea mediului profesional și a mediului educației; și REAMINTEȘTE că propunerile individuale în temeiul Noii agende pentru competențe în Europa vor fi supuse examinării în cadrul grupurilor relevante ale Consiliului; |
| --- | --- |

1.

IA ACT de Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – o Nouă agendă pentru competențe în Europa – Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității (1); SALUTĂ contribuția sa la eforturile comune privind dezvoltarea competențelor în UE și la reunirea mediului profesional și a mediului educației; și REAMINTEȘTE că propunerile individuale în temeiul Noii agende pentru competențe în Europa vor fi supuse examinării în cadrul grupurilor relevante ale Consiliului;

| 2. | CONVINE că următoarele chestiuni ar trebui subliniate ca urmare a caracterului lor extrem de important:






  (a) | misiunea educației și formării este nu numai de a pregăti pentru piața muncii, ci și de a contribui la incluziune și coeziune socială, prin intermediul dezvoltării personale mai ample a indivizilor și al învățării pe tot parcursul vieții, care să conducă la formarea unor cetățeni critici, încrezători, activi și independenți, capabili să înțeleagă complexitatea societății moderne și pregătiți să facă față schimbărilor rapide care au loc în cadrul acesteia. Este important să se meargă dincolo de nevoile imediate de pe piața muncii și să se pună accentul de asemenea pe acele aspecte ale educației și formării care pot stimula inovarea, spiritul antreprenorial și creativitatea, pot contura sectoare, pot crea locuri de muncă și noi piețe, pot autonomiza indivizii (inclusiv cei mai vulnerabili), pot îmbogăți viața democratică și pot forma cetățeni implicați, talentați și activi. Având în vedere recentele evenimente tragice legate de radicalizare în unele părți ale Europei, este cu atât mai urgent să se pună un accent deosebit pe competențele civice, democratice, interculturale și pe gândirea critică; |
| --- | --- | --- |

2.

CONVINE că următoarele chestiuni ar trebui subliniate ca urmare a caracterului lor extrem de important:

(a)

misiunea educației și formării este nu numai de a pregăti pentru piața muncii, ci și de a contribui la incluziune și coeziune socială, prin intermediul dezvoltării personale mai ample a indivizilor și al învățării pe tot parcursul vieții, care să conducă la formarea unor cetățeni critici, încrezători, activi și independenți, capabili să înțeleagă complexitatea societății moderne și pregătiți să facă față schimbărilor rapide care au loc în cadrul acesteia. Este important să se meargă dincolo de nevoile imediate de pe piața muncii și să se pună accentul de asemenea pe acele aspecte ale educației și formării care pot stimula inovarea, spiritul antreprenorial și creativitatea, pot contura sectoare, pot crea locuri de muncă și noi piețe, pot autonomiza indivizii (inclusiv cei mai vulnerabili), pot îmbogăți viața democratică și pot forma cetățeni implicați, talentați și activi. Având în vedere recentele evenimente tragice legate de radicalizare în unele părți ale Europei, este cu atât mai urgent să se pună un accent deosebit pe competențele civice, democratice, interculturale și pe gândirea critică;

| (b) | cursanții de toate vârstele au nevoie de cadre didactice și formatori excelenți pentru a-și dezvolta un ansamblu larg de competențe de care au nevoie atât în viață, cât și la viitoarele locuri de muncă. Cadrele didactice și formatorii îi pot inspira și ajuta pe cursanți să obțină cunoștințe, aptitudini și competențe mai înalte și mai relevante și joacă un rol major în introducerea de noi metode de predare și de învățare. Totuși, sunt necesare eforturi continue și susținute pentru a atrage, sprijini și menține talentele și excelența în cadrul profesiei didactice prin asigurarea faptului că cadrele didactice și formatorii dispun de un mediu de lucru adecvat și se perfecționează continuu urmând cele mai noi evoluții și o abordare deschisă față de schimbările tehnologice și societale care au loc în jurul lor; |
| --- | --- |

(b)

cursanții de toate vârstele au nevoie de cadre didactice și formatori excelenți pentru a-și dezvolta un ansamblu larg de competențe de care au nevoie atât în viață, cât și la viitoarele locuri de muncă. Cadrele didactice și formatorii îi pot inspira și ajuta pe cursanți să obțină cunoștințe, aptitudini și competențe mai înalte și mai relevante și joacă un rol major în introducerea de noi metode de predare și de învățare. Totuși, sunt necesare eforturi continue și susținute pentru a atrage, sprijini și menține talentele și excelența în cadrul profesiei didactice prin asigurarea faptului că cadrele didactice și formatorii dispun de un mediu de lucru adecvat și se perfecționează continuu urmând cele mai noi evoluții și o abordare deschisă față de schimbările tehnologice și societale care au loc în jurul lor;

| (c) | legăturile mai strânse dintre educație și formare și piața muncii, cu implicarea tuturor părților interesate relevante, joacă un rol major în asigurarea faptului că potențialul și talentul fiecărui individ este valorificat și contribuie la o mai bună capacitate de inserție profesională a acestora, precum și la integrarea și participarea activă în societate; aceste legături contribuie și la asigurarea faptului că sistemele de învățământ și de formare rămân flexibile și reactive la schimbările care au loc în societate și pe piața muncii. De asemenea, este important să se promoveze implicarea angajatorilor în învățarea pe tot parcursul vieții în rândul angajaților acestora; |
| --- | --- |

(c)

legăturile mai strânse dintre educație și formare și piața muncii, cu implicarea tuturor părților interesate relevante, joacă un rol major în asigurarea faptului că potențialul și talentul fiecărui individ este valorificat și contribuie la o mai bună capacitate de inserție profesională a acestora, precum și la integrarea și participarea activă în societate; aceste legături contribuie și la asigurarea faptului că sistemele de învățământ și de formare rămân flexibile și reactive la schimbările care au loc în societate și pe piața muncii. De asemenea, este important să se promoveze implicarea angajatorilor în învățarea pe tot parcursul vieții în rândul angajaților acestora;

| (d) | dobândirea de competențe digitale de la o vârstă timpurie este esențială, însă educația și formarea trebuie să răspundă nu numai nevoilor actuale ale pieței muncii de competențe tehnice identificate în mod specific, ci și obiectivului pe termen mai lung de a dezvolta o mentalitate flexibilă și curiozitatea necesară pentru a se adapta și a dobândi cunoștințe, aptitudini și competențe noi, încă neidentificabile, care vor fi necesare pentru a orienta dezvoltarea tehnologică în viitor; |
| --- | --- |

(d)

dobândirea de competențe digitale de la o vârstă timpurie este esențială, însă educația și formarea trebuie să răspundă nu numai nevoilor actuale ale pieței muncii de competențe tehnice identificate în mod specific, ci și obiectivului pe termen mai lung de a dezvolta o mentalitate flexibilă și curiozitatea necesară pentru a se adapta și a dobândi cunoștințe, aptitudini și competențe noi, încă neidentificabile, care vor fi necesare pentru a orienta dezvoltarea tehnologică în viitor;

| (e) | măsurile evidențiate în Noua agendă pentru competențe în Europa ar trebui întreprinse în concordanță cu cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020), deoarece acesta reunește toate formele de învățare, respectă pe deplin principiul subsidiarității, oferă o platformă utilă pentru a sprijini politicile statelor membre și încurajează cooperarea la nivelul UE, precum și cu alte procese de politică relevante, cum ar fi semestrul european. Modalitățile de coordonare la nivel european în domeniul educației, formării și competențelor și al chestiunilor referitoare la raportare ar trebui să fie eficiente și eficace, de comun acord între statele membre și Comisie. Ar trebui să se utilizeze pe deplin expertiza statelor membre, pe baza structurilor deja existente; |
| --- | --- |

(e)

măsurile evidențiate în Noua agendă pentru competențe în Europa ar trebui întreprinse în concordanță cu cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020), deoarece acesta reunește toate formele de învățare, respectă pe deplin principiul subsidiarității, oferă o platformă utilă pentru a sprijini politicile statelor membre și încurajează cooperarea la nivelul UE, precum și cu alte procese de politică relevante, cum ar fi semestrul european. Modalitățile de coordonare la nivel european în domeniul educației, formării și competențelor și al chestiunilor referitoare la raportare ar trebui să fie eficiente și eficace, de comun acord între statele membre și Comisie. Ar trebui să se utilizeze pe deplin expertiza statelor membre, pe baza structurilor deja existente;

| (f) | disponibilitatea unei finanțări adecvate a UE trebuie luată în considerare pentru a asigura viabilitatea acțiunilor convenite în cadrul Noii agende pentru competențe în Europa. |
| --- | --- |

(f)

disponibilitatea unei finanțări adecvate a UE trebuie luată în considerare pentru a asigura viabilitatea acțiunilor convenite în cadrul Noii agende pentru competențe în Europa.

| 3. | INVITĂ Comisia să țină seama de prezenta rezoluție atunci când prezintă rezultate suplimentare în cadrul Noii agende pentru competențe în Europa. |
| --- | --- |

3.

INVITĂ Comisia să țină seama de prezenta rezoluție atunci când prezintă rezultate suplimentare în cadrul Noii agende pentru competențe în Europa.

---

(1)  Documentul 10038/16.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/3

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind prevenirea radicalizării care conduce la extremismul violent

(2016/C 467/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE,

REAMINTIND contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexă, și, în special, Declarația privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație (1) și

RECUNOSCÂND că:

| — | Uniunea Europeană este un spațiu comun pentru a construi o zonă prosperă și pașnică de coexistență și respectare a diversității, bazată pe valori comune și pe principiile recunoscute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

—

Uniunea Europeană este un spațiu comun pentru a construi o zonă prosperă și pașnică de coexistență și respectare a diversității, bazată pe valori comune și pe principiile recunoscute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| — | Provocările cu care se confruntă Europa în urma recentelor acte de terorism subliniază nevoia urgentă de prevenire și de combatere a radicalizării care conduce la extremismul violent (2). Mulți suspecți de terorism erau resortisanți radicalizați ai Uniunii Europene adesea corupți de influențe ideologice venite din exterior, care utilizau mijloace tehnologice puternice și dinamice de recrutare și atragere, în afara metodelor directe; |
| --- | --- |

—

Provocările cu care se confruntă Europa în urma recentelor acte de terorism subliniază nevoia urgentă de prevenire și de combatere a radicalizării care conduce la extremismul violent (2). Mulți suspecți de terorism erau resortisanți radicalizați ai Uniunii Europene adesea corupți de influențe ideologice venite din exterior, care utilizau mijloace tehnologice puternice și dinamice de recrutare și atragere, în afara metodelor directe;

| — | Condițiile umane și sociale care asigură un teren propice pentru radicalizare, în special în rândul tinerilor, sunt complexe și multidimensionale și pot include: un profund sentiment de alienare personală și/sau culturală, nemulțumiri reale și/sau închipuite, xenofobie și discriminare, oportunități limitate de educație, formare sau ocupare a unui loc de muncă, marginalizare socială, degradare urbană și rurală, interese geopolitice, credințe ideologice și religioase denaturate, legături familiale nestructurate, traume personale sau probleme de sănătate mintală; |
| --- | --- |

—

Condițiile umane și sociale care asigură un teren propice pentru radicalizare, în special în rândul tinerilor, sunt complexe și multidimensionale și pot include: un profund sentiment de alienare personală și/sau culturală, nemulțumiri reale și/sau închipuite, xenofobie și discriminare, oportunități limitate de educație, formare sau ocupare a unui loc de muncă, marginalizare socială, degradare urbană și rurală, interese geopolitice, credințe ideologice și religioase denaturate, legături familiale nestructurate, traume personale sau probleme de sănătate mintală;

| — | Provocările reprezentate de reducerea vulnerabilităților subiacente ale societății în fața radicalizării, precum și de identificarea și blocarea factorilor ideologici declanșatori ai extremismului violent necesită o alianță interinstituțională de actori care să acopere diferite domenii de politică; |
| --- | --- |

—

Provocările reprezentate de reducerea vulnerabilităților subiacente ale societății în fața radicalizării, precum și de identificarea și blocarea factorilor ideologici declanșatori ai extremismului violent necesită o alianță interinstituțională de actori care să acopere diferite domenii de politică;

| — | Este esențial să se abordeze toate tipurile de radicalizare care conduc la extremismul violent, indiferent de ideologia religioasă și/sau politică din spatele acesteia; |
| --- | --- |

—

Este esențial să se abordeze toate tipurile de radicalizare care conduc la extremismul violent, indiferent de ideologia religioasă și/sau politică din spatele acesteia;

RECUNOSC nevoia imperativă a unei cooperări intersectoriale, precum și a sprijinului UE pentru acțiunile statelor membre în prevenirea radicalizării, pentru a proteja modul nostru de viață și a oferi oportunități mai bune pentru tineret (3);

SUBLINIAZĂ importanța consolidării cooperării cu organizațiile internaționale implicate activ în prevenirea radicalizării și în promovarea drepturilor omului, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite (în special UNESCO), Consiliul Europei, OCDE și alte foruri multilaterale;

SALUTĂ Comunicarea Comisiei (4) intitulată „Sprijinirea prevenirii radicalizării care duce la extremism violent”;

Rolul preventiv al educației și al activităților pentru tineret

CONVIN că educația și formarea, inclusiv învățarea formală, non-formală și informală, reprezintă mijloace puternice atât de promovare a valorilor comune (5), de exemplu prin educația civică și cea privind drepturile omului, prin programe educaționale care pun accentul pe lecții învățate din trecut și printr-un mediu de învățare favorabil incluziunii, cât și de încurajare a participării, a mobilității sociale și a incluziunii, punând astfel baze mai puternice pentru societate și pentru o viață democratică;

CONVIN că activitățile pentru tineret, sportul de masă și activitățile culturale pot fi de asemenea eficiente pentru comunicarea cu tinerii expuși riscului de radicalizare. Având în vedere că aceștia provin din medii diferite, este esențială o abordare individuală;

SUBLINIAZĂ că este vital să se detecteze comportamentul alarmant și să se acționeze de la semnele timpurii ale radicalizării, prin îndemnarea tuturor actorilor relevanți (6) să comunice și să colaboreze îndeaproape cu părinții, partenerii și familia extinsă;

SUBLINIAZĂ că, deși competențele cognitive rămân esențiale, competențele sociale, civice și interculturale, competențele de comunicare și de soluționare a conflictelor, empatia, responsabilitatea, gândirea critică și educația în domeniul mass-mediei (7) trebuie să fie, de asemenea, dezvoltate în procesul de învățare;

CONVIN că profesorii, educatorii (8) și alte cadre didactice trebuie să fie mai bine formați și echipați pentru a răspunde diversității și nevoilor tuturor cursanților și să transmită valori comune prin discursuri pozitive, experiențe de viață și perspective pașnice asupra lumii;

CONSIDERĂ că prevenirea radicalizării ar trebui sprijinită prin acțiuni finanțate în special din Erasmus+, fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020, Europa creativă, Europa pentru cetățeni, programul „Drepturi, egalitate și cetățenie” și Fondul pentru securitate internă;

Dimensiunea de securitate a abordării radicalizării

| — | CONSTATĂ că radicalizarea care conduce la terorism și la extremismul violent ridică provocări semnificative, aflate în continuă evoluție, la adresa securității cetățenilor noștri, care trebuie abordate în mod cuprinzător, în principal de către statele membre și în special la nivel local, dar și cu sprijinul coordonat la nivelul UE în conformitate cu tratatele; |
| --- | --- |

—

CONSTATĂ că radicalizarea care conduce la terorism și la extremismul violent ridică provocări semnificative, aflate în continuă evoluție, la adresa securității cetățenilor noștri, care trebuie abordate în mod cuprinzător, în principal de către statele membre și în special la nivel local, dar și cu sprijinul coordonat la nivelul UE în conformitate cu tratatele;

| — | CONSTATĂ că recentele atacuri teroriste și tentative de atentate din Europa reflectă faptul că amenințarea teroristă la nivel global a devenit mai descentralizată, mai complexă și, în multe privințe, mai greu de detectat, în parte din cauza unui proces de radicalizare din ce în ce mai rapid; |
| --- | --- |

—

CONSTATĂ că recentele atacuri teroriste și tentative de atentate din Europa reflectă faptul că amenințarea teroristă la nivel global a devenit mai descentralizată, mai complexă și, în multe privințe, mai greu de detectat, în parte din cauza unui proces de radicalizare din ce în ce mai rapid;

| — | IAU ÎN CONSIDERARE faptul că numărul persoanelor care se întorc, incluzând în special luptătorii teroriști străini care se întorc, familiile acestora și minorii lor, ar putea crește; |
| --- | --- |

—

IAU ÎN CONSIDERARE faptul că numărul persoanelor care se întorc, incluzând în special luptătorii teroriști străini care se întorc, familiile acestora și minorii lor, ar putea crește;

| — | RECUNOSC că un răspuns solid la amenințarea transnațională a radicalizării impune, pe lângă măsuri de prevenire în interiorul UE, punerea rapidă în aplicare a eforturilor externe ale UE, pentru a aborda cauzele profunde ale acesteia, cu un accent deosebit pe cooperarea cu regiunea Balcanilor de Vest, Turcia și Africa de Nord și pe sprijinul acordat acestora; |
| --- | --- |

—

RECUNOSC că un răspuns solid la amenințarea transnațională a radicalizării impune, pe lângă măsuri de prevenire în interiorul UE, punerea rapidă în aplicare a eforturilor externe ale UE, pentru a aborda cauzele profunde ale acesteia, cu un accent deosebit pe cooperarea cu regiunea Balcanilor de Vest, Turcia și Africa de Nord și pe sprijinul acordat acestora;

Combaterea propagandei teroriste și a discursurilor de incitare la ură în mediul online

| — | CONSTATĂ nevoia de a implica furnizorii de servicii și de a coopera cu aceștia în combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură în mediul online (9), cu respectarea deplină a libertății de exprimare, având în vedere rolul platformelor sociale de prim vehicul pentru a viza, a pregăti și a împinge potențialii radicaliști să comită acte de violență, și SUBLINIAZĂ importanța unei abordări multipartite (10); |
| --- | --- |

—

CONSTATĂ nevoia de a implica furnizorii de servicii și de a coopera cu aceștia în combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură în mediul online (9), cu respectarea deplină a libertății de exprimare, având în vedere rolul platformelor sociale de prim vehicul pentru a viza, a pregăti și a împinge potențialii radicaliști să comită acte de violență, și SUBLINIAZĂ importanța unei abordări multipartite (10);

| — | SUBLINIAZĂ rolul Forumului pentru internet al UE în dezvoltarea unor mijloace de reducere a accesibilității conținutului cu caracter terorist online și de autonomizare a partenerilor din societatea civilă în vederea furnizării unor discursuri online alternative; |
| --- | --- |

—

SUBLINIAZĂ rolul Forumului pentru internet al UE în dezvoltarea unor mijloace de reducere a accesibilității conținutului cu caracter terorist online și de autonomizare a partenerilor din societatea civilă în vederea furnizării unor discursuri online alternative;

| — | RECUNOSC activitatea valoroasă desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale (FRA), rețeaua pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare (RAN) și centrul său de excelență, precum și de Echipa consultativă pentru comunicarea strategică privind Siria (SSCAT) și SUBLINIAZĂ importanța unei legături adecvate între actorii naționali și cei locali; |
| --- | --- |

—

RECUNOSC activitatea valoroasă desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale (FRA), rețeaua pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare (RAN) și centrul său de excelență, precum și de Echipa consultativă pentru comunicarea strategică privind Siria (SSCAT) și SUBLINIAZĂ importanța unei legături adecvate între actorii naționali și cei locali;

| — | CONSIDERĂ că inițiativele online și offline care prezintă discursuri alternative, pozitive și moderate pot fi cruciale în promovarea respectului reciproc și prevenirea radicalizării; CONSTATĂ nevoia unei evaluări și analize suplimentare a impactului contradiscursurilor; |
| --- | --- |

—

CONSIDERĂ că inițiativele online și offline care prezintă discursuri alternative, pozitive și moderate pot fi cruciale în promovarea respectului reciproc și prevenirea radicalizării; CONSTATĂ nevoia unei evaluări și analize suplimentare a impactului contradiscursurilor;

INVITĂ STATELE MEMBRE

| — | să încurajeze cooperarea dintre instituțiile de învățământ și de formare, comunitățile locale, administrațiile locale și regionale, părinți, familia extinsă, actorii din domeniul tineretului, voluntari și societatea civilă pentru a spori incluziunea și a consolida sentimentul apartenenței și al unei identități pozitive; |
| --- | --- |

—

să încurajeze cooperarea dintre instituțiile de învățământ și de formare, comunitățile locale, administrațiile locale și regionale, părinți, familia extinsă, actorii din domeniul tineretului, voluntari și societatea civilă pentru a spori incluziunea și a consolida sentimentul apartenenței și al unei identități pozitive;

| — | să extindă competențele profesorilor, ale educatorilor și ale altor cadre didactice pentru ca aceștia să fie capabili să recunoască semnele timpurii ale comportamentului radicalizat și să susțină „conversații dificile” (11), care să deschidă un dialog cu studenții și cu alți tineri cu privire la subiecte delicate legate de sentimente, principii și convingeri personale; |
| --- | --- |

—

să extindă competențele profesorilor, ale educatorilor și ale altor cadre didactice pentru ca aceștia să fie capabili să recunoască semnele timpurii ale comportamentului radicalizat și să susțină „conversații dificile” (11), care să deschidă un dialog cu studenții și cu alți tineri cu privire la subiecte delicate legate de sentimente, principii și convingeri personale;

| — | acolo unde este necesar, să utilizeze instrumentele și materialele existente sau să elaboreze altele noi pentru profesori, educatori și alte cadre didactice, inclusiv rețele în cadrul cărora aceștia să poată face schimb de consultanță și orientări privind modul de a gestiona cazuri dificile, precum și linii telefonice de asistență pentru tineri; |
| --- | --- |

—

acolo unde este necesar, să utilizeze instrumentele și materialele existente sau să elaboreze altele noi pentru profesori, educatori și alte cadre didactice, inclusiv rețele în cadrul cărora aceștia să poată face schimb de consultanță și orientări privind modul de a gestiona cazuri dificile, precum și linii telefonice de asistență pentru tineri;

| — | să promoveze educația globală și civică, precum și voluntariatul, pentru a consolida competențele sociale, civice și interculturale; |
| --- | --- |

—

să promoveze educația globală și civică, precum și voluntariatul, pentru a consolida competențele sociale, civice și interculturale;

| — | să încurajeze educația favorabilă incluziunii (12) pentru toți copiii și tinerii, combătând totodată rasismul, xenofobia, comportamentul agresiv și discriminarea pe orice criteriu; |
| --- | --- |

—

să încurajeze educația favorabilă incluziunii (12) pentru toți copiii și tinerii, combătând totodată rasismul, xenofobia, comportamentul agresiv și discriminarea pe orice criteriu;

| — | să abordeze, cu sprijinul Comisiei și al agențiilor vizate ale UE, utilizarea internetului în scopul radicalizării care conduce la terorism și în scopuri de recrutare, în special prin dezvoltarea cooperării cu furnizorii de servicii, a cooperării privind comunicarea strategică și, după caz, a cooperării cu unitățile de semnalare a conținutului online, respectând în același timp drepturile fundamentale și în conformitate cu obligațiile în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

—

să abordeze, cu sprijinul Comisiei și al agențiilor vizate ale UE, utilizarea internetului în scopul radicalizării care conduce la terorism și în scopuri de recrutare, în special prin dezvoltarea cooperării cu furnizorii de servicii, a cooperării privind comunicarea strategică și, după caz, a cooperării cu unitățile de semnalare a conținutului online, respectând în același timp drepturile fundamentale și în conformitate cu obligațiile în temeiul dreptului internațional;

| — | să sprijine activitatea Forumului pentru internet al UE și activitatea Centrului european de combatere a terorismului (CECT) al Europol, în special activitatea desfășurată de EU IRU; |
| --- | --- |

—

să sprijine activitatea Forumului pentru internet al UE și activitatea Centrului european de combatere a terorismului (CECT) al Europol, în special activitatea desfășurată de EU IRU;

| — | să sprijine organizațiile societății civile în promovarea respectului reciproc și combaterea infracțiunilor motivate de ură, a discursurilor de incitare la ură și a propagandei teroriste, cu alternative pozitive la discursurile și ideologiile extremiste violente, precum și prin elaborarea unor contradiscursuri la ideologiile extremiste violente; |
| --- | --- |

—

să sprijine organizațiile societății civile în promovarea respectului reciproc și combaterea infracțiunilor motivate de ură, a discursurilor de incitare la ură și a propagandei teroriste, cu alternative pozitive la discursurile și ideologiile extremiste violente, precum și prin elaborarea unor contradiscursuri la ideologiile extremiste violente;

| — | să utilizeze rețelele de la nivelul UE pentru a continua schimbul de „bune practici” în legătură cu lupta împotriva radicalizării, cum ar fi Centrul de excelență RAN; |
| --- | --- |

—

să utilizeze rețelele de la nivelul UE pentru a continua schimbul de „bune practici” în legătură cu lupta împotriva radicalizării, cum ar fi Centrul de excelență RAN;

| — | în urma tranziției SSCAT (Echipa consultativă pentru comunicarea strategică privind Siria) la Rețeaua de comunicare strategică la nivel european (ESCN), să utilizeze în continuare serviciile de consultanță și schimb de informații ale ESCN pentru a înțelege și a răspunde mai bine radicalizării și polarizării în comunitățile Europei, de exemplu prin integrarea personalului în ESCN la Bruxelles; |
| --- | --- |

—

în urma tranziției SSCAT (Echipa consultativă pentru comunicarea strategică privind Siria) la Rețeaua de comunicare strategică la nivel european (ESCN), să utilizeze în continuare serviciile de consultanță și schimb de informații ale ESCN pentru a înțelege și a răspunde mai bine radicalizării și polarizării în comunitățile Europei, de exemplu prin integrarea personalului în ESCN la Bruxelles;

| — | să dezvolte în continuare programe de deradicalizare, dezangajare și reabilitare pentru persoanele care se întorc, incluzând în special luptătorii teroriști străini care se întorc, familiile acestora și minorii lor; |
| --- | --- |

—

să dezvolte în continuare programe de deradicalizare, dezangajare și reabilitare pentru persoanele care se întorc, incluzând în special luptătorii teroriști străini care se întorc, familiile acestora și minorii lor;

SOLICITĂ Comisiei

| — | să continue, în strânsă cooperare cu statele membre, lucrările privind un set specific de instrumente (13) bazat pe bune practici pentru ca lucrătorii de tineret să îi ajute pe tineri să își dezvolte reziliența democratică, educația în domeniul mass-mediei, toleranța, gândirea critică și competențele de soluționare a conflictelor; |
| --- | --- |

—

să continue, în strânsă cooperare cu statele membre, lucrările privind un set specific de instrumente (13) bazat pe bune practici pentru ca lucrătorii de tineret să îi ajute pe tineri să își dezvolte reziliența democratică, educația în domeniul mass-mediei, toleranța, gândirea critică și competențele de soluționare a conflictelor;

| — | să promoveze și să sprijine învățarea reciprocă și cercetarea în rândul profesorilor, al educatorilor și al altor cadre didactice, al experților, al factorilor decizionali și al cercetătorilor, pentru a permite schimbul de bune practici și dobândirea unei mai bune înțelegeri a chestiunii radicalizării, inclusiv prin elaborarea unui cadru de politici și a unui compendiu online de bune practici (14); |
| --- | --- |

—

să promoveze și să sprijine învățarea reciprocă și cercetarea în rândul profesorilor, al educatorilor și al altor cadre didactice, al experților, al factorilor decizionali și al cercetătorilor, pentru a permite schimbul de bune practici și dobândirea unei mai bune înțelegeri a chestiunii radicalizării, inclusiv prin elaborarea unui cadru de politici și a unui compendiu online de bune practici (14);

| — | având în vedere provocarea presantă și extrem de complexă de a preveni și combate radicalizarea, să organizeze o conferință multipartită (15) care să reunească diferite sectoare și părți interesate relevante (de exemplu din sectoarele justiției, afacerilor interne, educației, tineretului, sportului, culturii și afacerilor sociale), precum și tineri; |
| --- | --- |

—

având în vedere provocarea presantă și extrem de complexă de a preveni și combate radicalizarea, să organizeze o conferință multipartită (15) care să reunească diferite sectoare și părți interesate relevante (de exemplu din sectoarele justiției, afacerilor interne, educației, tineretului, sportului, culturii și afacerilor sociale), precum și tineri;

| — | să promoveze înțelegerea reciprocă și respectul reciproc între studenți și alți tineri din UE și țări terțe, prin schimburi directe și virtuale, cum ar fi extinderea rețelei eTwinning Plus la anumite țări din vecinătatea UE și schimburile de tineret virtuale în cadrul Erasmus+; |
| --- | --- |

—

să promoveze înțelegerea reciprocă și respectul reciproc între studenți și alți tineri din UE și țări terțe, prin schimburi directe și virtuale, cum ar fi extinderea rețelei eTwinning Plus la anumite țări din vecinătatea UE și schimburile de tineret virtuale în cadrul Erasmus+;

| — | să încurajeze contactele directe între tineri proveniți din medii dezavantajate și modele pozitive, cum ar fi artiști, sportivi sau antreprenori și orice poveste de succes relevantă pentru tineri pentru a-i inspira prin experiențe de viață reale (16). Pentru a contribui la crearea unor alternative pozitive credibile la discursurile extremiste violente, persoanele care au fost în trecut radicalizate ar putea, de asemenea, să vorbească despre propria lor experiență; |
| --- | --- |

—

să încurajeze contactele directe între tineri proveniți din medii dezavantajate și modele pozitive, cum ar fi artiști, sportivi sau antreprenori și orice poveste de succes relevantă pentru tineri pentru a-i inspira prin experiențe de viață reale (16). Pentru a contribui la crearea unor alternative pozitive credibile la discursurile extremiste violente, persoanele care au fost în trecut radicalizate ar putea, de asemenea, să vorbească despre propria lor experiență;

| — | să sporească cooperarea cu furnizorii de servicii, salutând implicarea puternică a industriei digitale și a societății civile și dezvoltarea de inițiative pentru a consolida în continuare eliminarea efectivă a conținutului cu caracter terorist (în special prin dezvoltarea unei platforme comune de semnalare a conținutului), precum și difuzarea de contradiscursuri alternative, în special prin intermediul programului anunțat de autonomizare a societății civile; |
| --- | --- |

—

să sporească cooperarea cu furnizorii de servicii, salutând implicarea puternică a industriei digitale și a societății civile și dezvoltarea de inițiative pentru a consolida în continuare eliminarea efectivă a conținutului cu caracter terorist (în special prin dezvoltarea unei platforme comune de semnalare a conținutului), precum și difuzarea de contradiscursuri alternative, în special prin intermediul programului anunțat de autonomizare a societății civile;

| — | să se bazeze pe lucrările Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene în promovarea respectului reciproc, a nediscriminării, a libertăților fundamentale și a solidarității în întreaga UE; |
| --- | --- |

—

să se bazeze pe lucrările Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene în promovarea respectului reciproc, a nediscriminării, a libertăților fundamentale și a solidarității în întreaga UE;

| — | să țină seama de prezentele concluzii la pregătirea și punerea în aplicare a acțiunilor propuse. |
| --- | --- |

—

să țină seama de prezentele concluzii la pregătirea și punerea în aplicare a acțiunilor propuse.

---

(1)  Declarația privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație, Paris, 17 martie 2015.

(2)  Recunoscând că nu orice radicalizare conduce în mod necesar la extremismul violent, în scopul conciziei prezentului text, denumită în continuare radicalizare.

(3)  Declarația de la Bratislava din 16 septembrie 2016.

(4)  Documentul 10466/16.

(5)  Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 2.

(6)  Documentul 9640/16 – de exemplu profesori, personalul didactic din cadrul universităților, asistenți sociali, lucrători de tineret, furnizori de servicii de sănătate, voluntari, vecini, antrenori, lideri religioși și lideri informali, polițiști la nivel local.

(7)  Documentul 9641/16.

(8)  În sensul prezentului text, termenul „educator” se referă la persoane care asigură învățarea formală, nonformală și/sau informală.

(9)  Codul de conduită din 31 mai 2016 privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură în mediul online (Comisia împreună cu Facebook, Twitter, YouTube și Microsoft).

(10)  Luând act în acest context de propunerea Comisiei (documentul 9479/16) de a extinde anumite dispoziții din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale, în special interzicerea incitării la violență și ură, la platformele de partajare a materialelor video.

(11)  Manifestul RAN pentru educație – autonomizarea educatorilor și a școlilor.

(12)  Astfel cum se menționează în Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) (2015/C-417/04).

(13)  Lucrări în curs ale grupului de experți privind activitățile pentru tineret pentru o cetățenie activă, prevenirea marginalizării și a radicalizării violente, astfel cum sunt stabilite în planul de lucru al UE pentru tineret pentru perioada 2016-2018 (JO C 417, 15.12.2015, p. 1).

(14)  În cadrul mandatului Grupului de lucru pentru ET 2020 privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație.

(15)  Cum ar fi conferința periodică la nivel înalt RAN privind radicalizarea.

(16)  Rețeaua va fi gestionată la nivel local de către agențiile naționale Erasmus+, ceea ce va permite totodată adaptarea la circumstanțele locale.

---

ANEXĂ

În cadrul adoptării prezentelor concluzii, Consiliul REAMINTEȘTE în special următoarele:

| — | Strategia UE de combatere a terorismului (documentul 14469/4/05) |
| --- | --- |

—

Strategia UE de combatere a terorismului (documentul 14469/4/05)

| — | Strategia revizuită a Uniunii Europene pentru combaterea radicalizării și a recrutării în scopuri teroriste (documentul 9956/14) |
| --- | --- |

—

Strategia revizuită a Uniunii Europene pentru combaterea radicalizării și a recrutării în scopuri teroriste (documentul 9956/14)

| — | Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 9 februarie 2015 privind combaterea terorismului (documentul 6026/15) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 9 februarie 2015 privind combaterea terorismului (documentul 6026/15)

| — | Consiliul European din 12 februarie 2015, în cadrul căruia șefii de stat sau de guvern au făcut apel la o abordare cuprinzătoare, care să includă, printre altele, inițiative privind integrarea socială, care sunt foarte importante în prevenirea radicalizării violente |
| --- | --- |

—

Consiliul European din 12 februarie 2015, în cadrul căruia șefii de stat sau de guvern au făcut apel la o abordare cuprinzătoare, care să includă, printre altele, inițiative privind integrarea socială, care sunt foarte importante în prevenirea radicalizării violente

| — | Declarația privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație, adoptată în urma reuniunii informale a miniștrilor educației din Uniunea Europeană, desfășurată la Paris la 17 martie 2015 |
| --- | --- |

—

Declarația privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație, adoptată în urma reuniunii informale a miniștrilor educației din Uniunea Europeană, desfășurată la Paris la 17 martie 2015

| — | Agenda europeană privind securitatea (documentul 8293/15) |
| --- | --- |

—

Agenda europeană privind securitatea (documentul 8293/15)

| — | Proiect de concluzii ale Consiliului privind Strategia reînnoită de securitate internă a Uniunii Europene pentru perioada 2015-2020 (documentul 9798/15) |
| --- | --- |

—

Proiect de concluzii ale Consiliului privind Strategia reînnoită de securitate internă a Uniunii Europene pentru perioada 2015-2020 (documentul 9798/15)

| — | Concluziile Consiliului Uniunii Europene și ale statelor membre reunite în cadrul Consiliului privind îmbunătățirea răspunsului justiției penale la radicalizarea care duce la terorism și la extremism violent (documentul 14419/15) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului Uniunii Europene și ale statelor membre reunite în cadrul Consiliului privind îmbunătățirea răspunsului justiției penale la radicalizarea care duce la terorism și la extremism violent (documentul 14419/15)

| — | Raportul comun ET 2020 din noiembrie 2015 privind educația și formarea profesională (documentul 14440/1/15 REV 1) |
| --- | --- |

—

Raportul comun ET 2020 din noiembrie 2015 privind educația și formarea profesională (documentul 14440/1/15 REV 1)

| — | Notă din partea coordonatorului UE pentru lupta împotriva terorismului adresată Consiliului privind „Situația actuală privind punerea în aplicare a declarației membrilor Consiliului European din 12 februarie 2015, a concluziilor Consiliului JAI din 20 noiembrie 2015 și a concluziilor Consiliului European din 18 decembrie 2015” (documentul 6785/16) |
| --- | --- |

—

Notă din partea coordonatorului UE pentru lupta împotriva terorismului adresată Consiliului privind „Situația actuală privind punerea în aplicare a declarației membrilor Consiliului European din 12 februarie 2015, a concluziilor Consiliului JAI din 20 noiembrie 2015 și a concluziilor Consiliului European din 18 decembrie 2015” (documentul 6785/16)

| — | Declarația comună a miniștrilor UE responsabili de justiție și securitate și a reprezentanților instituțiilor UE cu privire la atentatele teroriste din 22 martie 2016 de la Bruxelles, prin care se solicită 10 măsuri în domeniul CT, inclusiv continuarea elaborării unor măsuri de prevenire (documentul 7371/16) |
| --- | --- |

—

Declarația comună a miniștrilor UE responsabili de justiție și securitate și a reprezentanților instituțiilor UE cu privire la atentatele teroriste din 22 martie 2016 de la Bruxelles, prin care se solicită 10 măsuri în domeniul CT, inclusiv continuarea elaborării unor măsuri de prevenire (documentul 7371/16)

| — | Comunicare privind punerea în aplicare a Agendei europene privind securitatea pentru a combate terorismul și a deschide calea către o uniune a securității efectivă și autentică (documentul 8128/16) |
| --- | --- |

—

Comunicare privind punerea în aplicare a Agendei europene privind securitatea pentru a combate terorismul și a deschide calea către o uniune a securității efectivă și autentică (documentul 8128/16)

| — | Concluziile Consiliului din 30 mai 2016 privind rolul sectorului tineretului în cadrul unei abordări integrate și transsectoriale pentru prevenirea și combaterea radicalizării violente a tinerilor (documentul 9640/16) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 30 mai 2016 privind rolul sectorului tineretului în cadrul unei abordări integrate și transsectoriale pentru prevenirea și combaterea radicalizării violente a tinerilor (documentul 9640/16)

| — | Concluziile Consiliului din 30 mai 2016 privind dezvoltarea competențelor media și a gândirii critice cu ajutorul educației și formării (documentul 9641/16) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 30 mai 2016 privind dezvoltarea competențelor media și a gândirii critice cu ajutorul educației și formării (documentul 9641/16)

| — | Concluziile Consiliului privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale în 2015 (în special partea referitoare la nediscriminare, discursurile de incitare la ură, rasism și xenofobie) (documentul 10005/16) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale în 2015 (în special partea referitoare la nediscriminare, discursurile de incitare la ură, rasism și xenofobie) (documentul 10005/16)

| — | Declarația de la Bratislava din 16 septembrie 2016 |
| --- | --- |

—

Declarația de la Bratislava din 16 septembrie 2016

| — | Document de punere în aplicare a Strategiei reînnoite de securitate internă a Uniunii Europene și a combaterii terorismului: a doua jumătate a anului 2016 (documentul 11001/1/16 REV 1) |
| --- | --- |

—

Document de punere în aplicare a Strategiei reînnoite de securitate internă a Uniunii Europene și a combaterii terorismului: a doua jumătate a anului 2016 (documentul 11001/1/16 REV 1)

| — | Primul raport privind progresele înregistrate către o uniune a securității efectivă și reală, din 12 octombrie 2016 [COM(2016) 670 final] |
| --- | --- |

—

Primul raport privind progresele înregistrate către o uniune a securității efectivă și reală, din 12 octombrie 2016 [COM(2016) 670 final]

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/8

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret în vederea descoperirii și dezvoltării potențialului tinerilor

(2016/C 467/03)

CONSILIUL ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE,

REAMINTIND:

| 1. | Contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii, |
| --- | --- |

1.

Contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii,

RECUNOSC FAPTUL CĂ:

| 2. | Tinerii, femei și bărbați, dețin un potențial și un talent care pot fi benefice atât pentru ei, cât și pentru întreaga societate. Potențialul tinerilor femei și bărbați poate fi înțeles sub aspectul competențelor (cunoștințe, aptitudini, atitudini), care se dezvoltă pe fondul creativității și diversității acestora. |
| --- | --- |

2.

Tinerii, femei și bărbați, dețin un potențial și un talent care pot fi benefice atât pentru ei, cât și pentru întreaga societate. Potențialul tinerilor femei și bărbați poate fi înțeles sub aspectul competențelor (cunoștințe, aptitudini, atitudini), care se dezvoltă pe fondul creativității și diversității acestora.

| 3. | Tinerii se străduiesc să își dezvolte potențialul, talentele și creativitatea în legătură cu cetățenia activă, dezvoltarea personală și capacitatea de inserție profesională. În timp ce dezvoltarea talentelor înseamnă transformarea unor capacități extraordinare în excelență, dezvoltarea potențialului înseamnă dezvoltarea unor calități sau abilități latente care pot conduce pe viitor la succes sau utilitate, având în vedere situația individuală a tinerilor femei sau bărbați. |
| --- | --- |

3.

Tinerii se străduiesc să își dezvolte potențialul, talentele și creativitatea în legătură cu cetățenia activă, dezvoltarea personală și capacitatea de inserție profesională. În timp ce dezvoltarea talentelor înseamnă transformarea unor capacități extraordinare în excelență, dezvoltarea potențialului înseamnă dezvoltarea unor calități sau abilități latente care pot conduce pe viitor la succes sau utilitate, având în vedere situația individuală a tinerilor femei sau bărbați.

| 4. | Pentru a descoperi și a dezvolta potențialul și talentele tuturor tinerilor, UE și statele sale membre trebuie să sprijine și să promoveze punerea în aplicare a unor politici transsectoriale eficace care au capacitatea de a încuraja și de a sprijini tinerii și de a îi ajuta să își realizeze pe deplin potențialul. Ar trebui acordată o atenție deosebită persoanelor care se confruntă cu condiții de viață dificile. |
| --- | --- |

4.

Pentru a descoperi și a dezvolta potențialul și talentele tuturor tinerilor, UE și statele sale membre trebuie să sprijine și să promoveze punerea în aplicare a unor politici transsectoriale eficace care au capacitatea de a încuraja și de a sprijini tinerii și de a îi ajuta să își realizeze pe deplin potențialul. Ar trebui acordată o atenție deosebită persoanelor care se confruntă cu condiții de viață dificile.

| 5. | Activitățile pentru tineret sunt utilizate pentru a ajunge la tineri, inclusiv la cei care sunt marginalizați sau expuși riscului de marginalizare. Cu toate acestea, întrucât stilurile de viață și comportamentele tinerilor se schimbă în contextul noilor evoluții sociale și tehnologice, este esențial să se elaboreze în continuare noi metode și abordări în domeniul activităților pentru tineret. Pentru a înțelege tinerii și pentru a intra în contact cu aceștia, activitățile pentru tineret ar trebui să își îmbunătățească, de asemenea, intervenția în lumea digitală. |
| --- | --- |

5.

Activitățile pentru tineret sunt utilizate pentru a ajunge la tineri, inclusiv la cei care sunt marginalizați sau expuși riscului de marginalizare. Cu toate acestea, întrucât stilurile de viață și comportamentele tinerilor se schimbă în contextul noilor evoluții sociale și tehnologice, este esențial să se elaboreze în continuare noi metode și abordări în domeniul activităților pentru tineret. Pentru a înțelege tinerii și pentru a intra în contact cu aceștia, activitățile pentru tineret ar trebui să își îmbunătățească, de asemenea, intervenția în lumea digitală.

SUBLINIAZĂ CĂ:

| 6. | Activitățile pentru tineret se desfășoară în numeroase forme și cadre diferite, care corespund diferitelor nevoi, idealuri, aspirații și condiții de viață ale tinerilor. Potențialul de impact al acestor activități și capacitatea de adaptare la schimbările recente au ca rezultat o serie de transformări calitative în viața tinerilor și în societate. |
| --- | --- |

6.

Activitățile pentru tineret se desfășoară în numeroase forme și cadre diferite, care corespund diferitelor nevoi, idealuri, aspirații și condiții de viață ale tinerilor. Potențialul de impact al acestor activități și capacitatea de adaptare la schimbările recente au ca rezultat o serie de transformări calitative în viața tinerilor și în societate.

| 7. | Procesele de învățare din cadrul activităților pentru tineret ajută tinerii să își dezvolte în mod holistic competențele, inclusiv cunoștințele, aptitudinile și atitudinile. Activitățile pentru tineret sunt adesea utilizate pentru a sprijini tinerii să facă față diferitelor provocări ale vieții, fie pe durata tranzițiilor de la educație la muncă, în perioadele de șomaj sau pe fondul diverselor amenințări emergente precum radicalizarea care duce la extremism violent, fie în căutarea unei identități pozitive și a unui sentiment de apartenență. |
| --- | --- |

7.

Procesele de învățare din cadrul activităților pentru tineret ajută tinerii să își dezvolte în mod holistic competențele, inclusiv cunoștințele, aptitudinile și atitudinile. Activitățile pentru tineret sunt adesea utilizate pentru a sprijini tinerii să facă față diferitelor provocări ale vieții, fie pe durata tranzițiilor de la educație la muncă, în perioadele de șomaj sau pe fondul diverselor amenințări emergente precum radicalizarea care duce la extremism violent, fie în căutarea unei identități pozitive și a unui sentiment de apartenență.

| 8. | Mediul în care se desfășoară activitățile pentru tineret ar trebui să aibă un caracter stimulativ, adaptabil, atrăgător și sensibil la noile tendințe din viețile tinerilor și, prin urmare, ar trebui să le faciliteze descoperirea și dezvoltarea potențialului propriu, care poate să fie adesea ascuns și să nu iasă în evidență în cadrul învățământului formal sau în alte sectoare. Acest mediu ar trebui să fie un loc pentru în care să experimenteze și să încerce lucruri noi, în care greșelile să fie permise și să fie considerate parte din procesele de învățare și de integrare socială. |
| --- | --- |

8.

Mediul în care se desfășoară activitățile pentru tineret ar trebui să aibă un caracter stimulativ, adaptabil, atrăgător și sensibil la noile tendințe din viețile tinerilor și, prin urmare, ar trebui să le faciliteze descoperirea și dezvoltarea potențialului propriu, care poate să fie adesea ascuns și să nu iasă în evidență în cadrul învățământului formal sau în alte sectoare. Acest mediu ar trebui să fie un loc pentru în care să experimenteze și să încerce lucruri noi, în care greșelile să fie permise și să fie considerate parte din procesele de învățare și de integrare socială.

| 9. | Acțiunile dezvoltate în cadrul activităților pentru tineret s-au dovedit a fi eficiente în dezvoltarea pozitivă a unor personalități tinere și trebuie sprijinite și consolidate în continuare. Încurajarea inovării în domeniul activităților pentru tineret ar trebui să fie considerată drept parte a efortului de adaptare la schimbările constante, vizând atragerea interesului tuturor tinerilor, inclusiv al celor care încă nu își asumă un rol activ în acțiunile dezvoltate în cadrul activităților pentru tineret. Inovațiile ar trebui să facă parte din dezvoltarea continuă a calității activităților pentru tineret, răspunzând nevoilor, intereselor și experiențelor tinerilor, așa cum sunt percepute de către ei înșiși (1). |
| --- | --- |

9.

Acțiunile dezvoltate în cadrul activităților pentru tineret s-au dovedit a fi eficiente în dezvoltarea pozitivă a unor personalități tinere și trebuie sprijinite și consolidate în continuare. Încurajarea inovării în domeniul activităților pentru tineret ar trebui să fie considerată drept parte a efortului de adaptare la schimbările constante, vizând atragerea interesului tuturor tinerilor, inclusiv al celor care încă nu își asumă un rol activ în acțiunile dezvoltate în cadrul activităților pentru tineret. Inovațiile ar trebui să facă parte din dezvoltarea continuă a calității activităților pentru tineret, răspunzând nevoilor, intereselor și experiențelor tinerilor, așa cum sunt percepute de către ei înșiși (1).

| 10. | Pentru a stârni interesul în rândul tinerilor și pentru a asigura un impact mai mare asupra vieții lor, noile spații în care tinerii își petrec timpul, cum ar fi infrastructurile moderne din orașe și spațiul virtual, precum și noile abordări care utilizează instrumente inovatoare online și offline [printre care ludificarea (gamification) (2), activitățile bazate pe GPS (3), ecusoanele de învățare (learning badges) (4) sau gândirea conceptuală (design thinking) (5)], ar trebui să fie examinate și luate în considerare în dezvoltarea în continuare a educației și formării lucrătorilor de tineret. |
| --- | --- |

10.

Pentru a stârni interesul în rândul tinerilor și pentru a asigura un impact mai mare asupra vieții lor, noile spații în care tinerii își petrec timpul, cum ar fi infrastructurile moderne din orașe și spațiul virtual, precum și noile abordări care utilizează instrumente inovatoare online și offline [printre care ludificarea (gamification) (2), activitățile bazate pe GPS (3), ecusoanele de învățare (learning badges) (4) sau gândirea conceptuală (design thinking) (5)], ar trebui să fie examinate și luate în considerare în dezvoltarea în continuare a educației și formării lucrătorilor de tineret.

| 11. | Tinerii înșiși ar trebui să joace un rol crucial în proiectarea, dezvoltarea și implementarea procesului de inovare în activitățile pentru tineret, astfel încât inovarea să aibă succes. |
| --- | --- |

11.

Tinerii înșiși ar trebui să joace un rol crucial în proiectarea, dezvoltarea și implementarea procesului de inovare în activitățile pentru tineret, astfel încât inovarea să aibă succes.

| 12. | Capacitățile lucrătorilor tineri (fie voluntari, fie angajați) pot fi îmbunătățite prin educație, formare și oportunități de colaborare în rețea, orientare, precum și sprijin financiar, pentru a căuta și a pune în aplicare abordări noi și inovatoare în domeniul activităților pentru tineret cu scopul de a sprijini un număr mai mare de tineri, în special în rândul celor la care este dificil de ajuns și de a realiza un impact mai mare asupra vieții acestora. |
| --- | --- |

12.

Capacitățile lucrătorilor tineri (fie voluntari, fie angajați) pot fi îmbunătățite prin educație, formare și oportunități de colaborare în rețea, orientare, precum și sprijin financiar, pentru a căuta și a pune în aplicare abordări noi și inovatoare în domeniul activităților pentru tineret cu scopul de a sprijini un număr mai mare de tineri, în special în rândul celor la care este dificil de ajuns și de a realiza un impact mai mare asupra vieții acestora.

| 13. | Elaborarea de politici în domeniul tineretului bazate pe date necesită actualizări periodice, alături de colectarea de date relevante și actualizate la nivel local, regional, național și european. Ar trebui, de asemenea, să fie incluse informații privind stilurile de viață și tendințele (6) actuale ale tinerilor. |
| --- | --- |

13.

Elaborarea de politici în domeniul tineretului bazate pe date necesită actualizări periodice, alături de colectarea de date relevante și actualizate la nivel local, regional, național și european. Ar trebui, de asemenea, să fie incluse informații privind stilurile de viață și tendințele (6) actuale ale tinerilor.

| 14. | Dincolo de dezvoltarea sectorului activităților pentru tineret ca atare, cooperarea transsectorială este esențială pentru elaborarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret. În contextul punerii în aplicare a unor noi abordări în domeniul activităților și al politicilor pentru tineret, trebuie să fie facilitată și promovată cooperarea dintre părțile interesate reprezentative pentru diferitele sectoare, astfel încât să se asigure identificarea eficace a oportunităților de cooperare (7) și să contribuie la calitatea activităților pentru tineret și la o mai bună respectare a nevoilor tinerilor. |
| --- | --- |

14.

Dincolo de dezvoltarea sectorului activităților pentru tineret ca atare, cooperarea transsectorială este esențială pentru elaborarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret. În contextul punerii în aplicare a unor noi abordări în domeniul activităților și al politicilor pentru tineret, trebuie să fie facilitată și promovată cooperarea dintre părțile interesate reprezentative pentru diferitele sectoare, astfel încât să se asigure identificarea eficace a oportunităților de cooperare (7) și să contribuie la calitatea activităților pentru tineret și la o mai bună respectare a nevoilor tinerilor.

ȚINÂND SEAMA DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII, INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 15. | Să promoveze, să susțină și să evalueze exploatarea, proiectarea, dezvoltarea, testarea și diseminarea unor noi instrumente și abordări care să fie utilizate în cadrul activităților pentru tineret, prin intermediul cooperării transsectoriale, pentru a răspunde în mod adecvat nevoilor actuale și provocărilor viitoare, precum și intereselor și așteptărilor tinerilor și ale societății. Pentru a se asigura calitatea, persoanele tinere, cercetătorii din domeniul tineretului, lucrătorii de tineret și organizațiile de tineret ar trebui să fie invitate să joace un rol activ în toate etapele procesului. |
| --- | --- |

15.

Să promoveze, să susțină și să evalueze exploatarea, proiectarea, dezvoltarea, testarea și diseminarea unor noi instrumente și abordări care să fie utilizate în cadrul activităților pentru tineret, prin intermediul cooperării transsectoriale, pentru a răspunde în mod adecvat nevoilor actuale și provocărilor viitoare, precum și intereselor și așteptărilor tinerilor și ale societății. Pentru a se asigura calitatea, persoanele tinere, cercetătorii din domeniul tineretului, lucrătorii de tineret și organizațiile de tineret ar trebui să fie invitate să joace un rol activ în toate etapele procesului.

| 16. | Să asigure consolidarea capacităților lucrătorilor de tineret (voluntari sau angajați) pentru inovare și dezvoltarea potențialului și a talentelor tinerilor, oferind oportunități de educație și de formare care pun accentul în special pe:






  (a) | utilizarea și adaptarea unor abordări inovatoare în domeniul activităților practice pentru tineret; |
| --- | --- | --- |

16.

Să asigure consolidarea capacităților lucrătorilor de tineret (voluntari sau angajați) pentru inovare și dezvoltarea potențialului și a talentelor tinerilor, oferind oportunități de educație și de formare care pun accentul în special pe:

(a)

utilizarea și adaptarea unor abordări inovatoare în domeniul activităților practice pentru tineret;

| (b) | includerea informațiilor referitoare la cele mai recente tendințe din rândul tinerilor în activitățile educaționale și practice pentru tineret; |
| --- | --- |

(b)

includerea informațiilor referitoare la cele mai recente tendințe din rândul tinerilor în activitățile educaționale și practice pentru tineret;

| (c) | utilizarea cooperării transsectoriale în elaborarea unor instrumente și abordări noi și inovatoare pentru activitățile practice pentru tineret; |
| --- | --- |

(c)

utilizarea cooperării transsectoriale în elaborarea unor instrumente și abordări noi și inovatoare pentru activitățile practice pentru tineret;

| (d) | metode prin care să fie în special descoperite și apoi dezvoltate potențialul și talentele tinerilor, punând bazele stimei de sine și ale încrederii în sine; |
| --- | --- |

(d)

metode prin care să fie în special descoperite și apoi dezvoltate potențialul și talentele tinerilor, punând bazele stimei de sine și ale încrederii în sine;

| (e) | implicarea tinerilor în calitate de sursă valoroasă de informații și expertiză, de exemplu în dezvoltarea competențelor digitale; |
| --- | --- |

(e)

implicarea tinerilor în calitate de sursă valoroasă de informații și expertiză, de exemplu în dezvoltarea competențelor digitale;

| (f) | implicarea tinerilor expuși riscului de marginalizare, utilizând abordări inovatoare și punând accentul pe dezvoltarea potențialului și a talentelor acestora. |
| --- | --- |

(f)

implicarea tinerilor expuși riscului de marginalizare, utilizând abordări inovatoare și punând accentul pe dezvoltarea potențialului și a talentelor acestora.

| 17. | Să încurajeze, acolo unde este cazul, susținerea durabilă, inclusiv financiară, a organizațiilor care lucrează cu și pentru tineri, în special cu privire la proiectele colective și care respectă principiile (8) activităților pentru tineret, astfel încât acestea să își consolideze capacitățile de inovare. |
| --- | --- |

17.

Să încurajeze, acolo unde este cazul, susținerea durabilă, inclusiv financiară, a organizațiilor care lucrează cu și pentru tineri, în special cu privire la proiectele colective și care respectă principiile (8) activităților pentru tineret, astfel încât acestea să își consolideze capacitățile de inovare.

| 18. | Să colaboreze îndeaproape cu reprezentanții autorităților regionale și locale, cu consiliile de tineret și organizațiile active în domeniul tineretului, cu persoanele tinere și cu alți actori din domeniul tineretului, astfel încât mesajele cuprinse în prezentele concluzii să fie puse în practică în mare măsură la nivel regional și local. |
| --- | --- |

18.

Să colaboreze îndeaproape cu reprezentanții autorităților regionale și locale, cu consiliile de tineret și organizațiile active în domeniul tineretului, cu persoanele tinere și cu alți actori din domeniul tineretului, astfel încât mesajele cuprinse în prezentele concluzii să fie puse în practică în mare măsură la nivel regional și local.

| 19. | Să promoveze și să sprijine spații și oportunități în parteneriat cu autoritățile locale, după caz, pentru a permite tinerilor să se întâlnească în persoană și să elaboreze inițiative comune. |
| --- | --- |

19.

Să promoveze și să sprijine spații și oportunități în parteneriat cu autoritățile locale, după caz, pentru a permite tinerilor să se întâlnească în persoană și să elaboreze inițiative comune.

| 20. | Să ia în considerare crearea unor spații flexibile și a unor oportunități pentru experimentare, încercare și identificare a erorilor, în care lucrătorii de tineret și tinerii pot învăța să se adapteze la situațiile și modurile de viață în curs de schimbare rapidă și să învețe să gestioneze situații complexe. |
| --- | --- |

20.

Să ia în considerare crearea unor spații flexibile și a unor oportunități pentru experimentare, încercare și identificare a erorilor, în care lucrătorii de tineret și tinerii pot învăța să se adapteze la situațiile și modurile de viață în curs de schimbare rapidă și să învețe să gestioneze situații complexe.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA COMPETENȚELOR ACESTORA ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 21. | Să ia în considerare colectarea și analizarea periodică a informațiilor cu privire la tendințele tinerilor și să sprijine diseminarea constatărilor în rândul părților interesate relevante, precum factorii de decizie la nivel național, regional și local, voluntarii din domeniul activităților pentru tineret, animatorii pentru tineret și lucrătorii de tineret. |
| --- | --- |

21.

Să ia în considerare colectarea și analizarea periodică a informațiilor cu privire la tendințele tinerilor și să sprijine diseminarea constatărilor în rândul părților interesate relevante, precum factorii de decizie la nivel național, regional și local, voluntarii din domeniul activităților pentru tineret, animatorii pentru tineret și lucrătorii de tineret.

| 22. | Să identifice abordările inovatoare puse în aplicare în cadrul activităților pentru tineret, inclusiv în alte domenii relevante, cum ar fi educația și formarea, sportul și cultura, serviciile sociale, tehnologiile informației și comunicațiilor etc., și să creeze oportunități pentru adaptarea în domeniul activităților pentru tineret a abordărilor inovatoare utilizate în alte domenii de politică, precum și pentru schimbul de exemple de bune practici. |
| --- | --- |

22.

Să identifice abordările inovatoare puse în aplicare în cadrul activităților pentru tineret, inclusiv în alte domenii relevante, cum ar fi educația și formarea, sportul și cultura, serviciile sociale, tehnologiile informației și comunicațiilor etc., și să creeze oportunități pentru adaptarea în domeniul activităților pentru tineret a abordărilor inovatoare utilizate în alte domenii de politică, precum și pentru schimbul de exemple de bune practici.

| 23. | După caz, să identifice noile competențe de care au nevoie lucrătorii de tineret și să dezvolte module de educație și formare care să faciliteze dobândirea de noi competențe de către lucrătorii de tineret, inclusiv de competențe digitale. |
| --- | --- |

23.

După caz, să identifice noile competențe de care au nevoie lucrătorii de tineret și să dezvolte module de educație și formare care să faciliteze dobândirea de noi competențe de către lucrătorii de tineret, inclusiv de competențe digitale.

| 24. | Prin crearea, monitorizarea și evaluarea politicilor din domeniul tineretului, strategiile pentru tineret și inițiativele în domeniul tineretului la nivel național, regional și local, să identifice noi abordări în domeniul activităților pentru tineret care să contribuie la descoperirea și dezvoltarea potențialului și a talentului tuturor tinerilor. |
| --- | --- |

24.

Prin crearea, monitorizarea și evaluarea politicilor din domeniul tineretului, strategiile pentru tineret și inițiativele în domeniul tineretului la nivel național, regional și local, să identifice noi abordări în domeniul activităților pentru tineret care să contribuie la descoperirea și dezvoltarea potențialului și a talentului tuturor tinerilor.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

| 25. | Să efectueze analize periodice și să introducă în Raportul privind tineretul o secțiune care să furnizeze informații actualizate și precise cu privire la cele mai recente stiluri de viață și tendințe ale tinerilor. |
| --- | --- |

25.

Să efectueze analize periodice și să introducă în Raportul privind tineretul o secțiune care să furnizeze informații actualizate și precise cu privire la cele mai recente stiluri de viață și tendințe ale tinerilor.

| 26. | Să susțină schimbul de informații cu privire la stilurile de viață și tendințele tinerilor, precum și schimbul de exemple de bune practici și de abordări inovatoare puse în aplicare în activitățile pentru tineret la nivelul statelor membre ale UE, precum și în afara UE. Să organizeze reuniuni de experți, conferințe și alte activități de învățare reciprocă și să ia în considerare utilizarea unor platforme precum Convenția europeană privind activitățile pentru tineret pentru a promova abordările inovatoare din domeniul activităților pentru tineret. |
| --- | --- |

26.

Să susțină schimbul de informații cu privire la stilurile de viață și tendințele tinerilor, precum și schimbul de exemple de bune practici și de abordări inovatoare puse în aplicare în activitățile pentru tineret la nivelul statelor membre ale UE, precum și în afara UE. Să organizeze reuniuni de experți, conferințe și alte activități de învățare reciprocă și să ia în considerare utilizarea unor platforme precum Convenția europeană privind activitățile pentru tineret pentru a promova abordările inovatoare din domeniul activităților pentru tineret.

| 27. | Să utilizeze cât mai bine programele actuale ale UE precum Erasmus+ pentru a sprijini punerea în aplicare a unor abordări inovatoare în domeniul activităților pentru tineret. |
| --- | --- |

27.

Să utilizeze cât mai bine programele actuale ale UE precum Erasmus+ pentru a sprijini punerea în aplicare a unor abordări inovatoare în domeniul activităților pentru tineret.

---

(1)  Activități de calitate pentru tineret – un cadru comun pentru dezvoltarea pe viitor a activităților pentru tineret. Raport din partea grupului de experți privind sistemele de calitate pentru activitățile pentru tineret din statele membre ale UE, Comisia Europeană, 2015.

(2)  Ludificarea (gamification) înseamnă aplicarea unor mecanisme specifice jocurilor în cadrul unor activități fără legătură cu jocurile pentru a schimba comportamentul oamenilor. Există exemple de aplicații care contabilizează pașii făcuți de o persoană în fiecare zi, oferind recompense și permițând comparații cu alte persoane. Diferite elemente ale dinamicii și mecanismelor jocurilor pot fi puse în practică și aplicate, de asemenea, în cadrul activităților pentru tineret. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball, 2010).

(3)  Activitățile bazate pe GPS utilizează dispozitive electronice cu localizare prin GPS (în principal telefoane inteligente) pentru diferite activități care oferă sprijin pentru mișcarea fizică, orientarea într-un mediu nou, îndeplinirea anumitor sarcini sau pentru a afla mai multe despre locuri interesante.

(4)  Ecusoanele de învățare (learning badges) sunt ecusoane virtuale din spațiul online care certifică realizările persoanelor care studiază. Unele întreprinderi susțin această idee, printre care Mozilla, care a creat o platformă online denumită Open Badges. Conceptul se potrivește bine cu inițiativele de recunoaștere a învățării non-formale din cadrul activităților pentru tineret.

(5)  Gândirea conceptuală (design thinking) este o abordare axată pe factorul uman, bazată pe colaborare, optimistă și experimentală. Se bucură de succes în rândul tinerilor, întrucât aceștia devin parte integrantă din schimbare, elaborând, în același timp, o nouă soluție. Poate fi utilizat pentru (re)proiectarea diferitelor programe, instrumente sau spații dedicate tinerilor. (Design Thinking for Educators Toolkit, 2012).

(6)  Informațiile cu privire la stilurile de viață și tendințele tinerilor cuprind elemente specifice tinerilor din punct de vedere sociologic, psihologic și pedagogic. Aceste informații trebuie să răspundă la întrebări precum: Care sunt interesele tinerilor? Care sunt temerile acestora? Cum învață tinerii? Cum își petrec timpul liber? Cum interacționează pe rețelele de socializare? Cum își administrează finanțele?

(7)  Un exemplu în acest sens ar putea fi un atelier creativ care vizează dezvoltarea unei noi aplicații pentru dispozitivele mobile, la care să participe lucrători de tineret, persoane tinere și specialiști în TIC.

(8)  A se vedea nota de subsol 1.

---

ANEXĂ

În cadrul adoptării prezentelor concluzii, Consiliul reamintește în special următoarele:

| — | Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020” (1) astfel cum a fost aprobată de Consiliul European și inițiativele sale emblematice – „Noi competențe și locuri de muncă” (2), „O Uniune a inovării” (3) și „O agendă digitală pentru Europa” (4). |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020” (1) astfel cum a fost aprobată de Consiliul European și inițiativele sale emblematice – „Noi competențe și locuri de muncă” (2), „O Uniune a inovării” (3) și „O agendă digitală pentru Europa” (4).

| — | Concluziile Consiliului din 30 mai 2016 privind rolul sectorului tineretului în cadrul unei abordări integrate și transsectoriale pentru prevenirea și combaterea radicalizării violente a tinerilor (5). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 30 mai 2016 privind rolul sectorului tineretului în cadrul unei abordări integrate și transsectoriale pentru prevenirea și combaterea radicalizării violente a tinerilor (5).

| — | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 15 decembrie 2015, privind un plan de lucru al Uniunii Europene pentru tineret pentru perioada 2016-2018 (6). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 15 decembrie 2015, privind un plan de lucru al Uniunii Europene pentru tineret pentru perioada 2016-2018 (6).

| — | Concluziile Consiliului din 18 mai 2015 privind intensificarea cooperării transsectoriale la nivel de politici în vederea abordării eficace a provocărilor socioeconomice cu care se confruntă tinerii (7). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 18 mai 2015 privind intensificarea cooperării transsectoriale la nivel de politici în vederea abordării eficace a provocărilor socioeconomice cu care se confruntă tinerii (7).

| — | Concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor (8). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor (8).

| — | Concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind consolidarea incluziunii sociale a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (9). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind consolidarea incluziunii sociale a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (9).

| — | Concluziile Consiliului din 16 mai 2013 privind contribuția activităților de calitate pentru tineret la dezvoltarea, bunăstarea și incluziunea socială a tinerilor (10). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 16 mai 2013 privind contribuția activităților de calitate pentru tineret la dezvoltarea, bunăstarea și incluziunea socială a tinerilor (10).

| — | Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (11). |
| --- | --- |

—

Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (11).

| — | Concluziile Consiliului din 11 mai 2012 privind stimularea potențialului creativ și inovator al tinerilor (12). |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 11 mai 2012 privind stimularea potențialului creativ și inovator al tinerilor (12).

| — | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 18 noiembrie 2010, privind activitățile pentru tineret (13). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 18 noiembrie 2010, privind activitățile pentru tineret (13).

| — | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 11 mai 2010, privind incluziunea activă a tinerilor: combaterea șomajului și a sărăciei (14). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 11 mai 2010, privind incluziunea activă a tinerilor: combaterea șomajului și a sărăciei (14).

| — | Studii și declarații:






  — | Raport comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (15). |
| --- | --- | --- |

—

Studii și declarații:

—

Raport comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (15).

| — | Raport din partea grupului de experți privind sistemele de calitate pentru activitățile pentru tineret din statele membre ale UE (2015). |
| --- | --- |

—

Raport din partea grupului de experți privind sistemele de calitate pentru activitățile pentru tineret din statele membre ale UE (2015).

| — | Declarația celei de a doua Convenții europene privind activitățile pentru tineret (2015) (16). |
| --- | --- |

—

Declarația celei de a doua Convenții europene privind activitățile pentru tineret (2015) (16).

---

(1)  Documentul 7110/10.

(2)  Documentul 17066/10.

(3)  Documentul 14035/10.

(4)  Documentul 9981/10/REV 1.

(5)  Documentul 9640/16.

(6)  JO C 417, 15.12.2015, p. 1.

(7)  JO C 172, 27.5.2015, p. 3.

(8)  JO C 183, 14.6.2014, p. 18.

(9)  JO C 30, 1.2.2014, p. 5.

(10)  JO C 168, 14.6.2013, p. 5.

(11)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

(12)  JO C 169, 15.6.2012, p. 1.

(13)  JO C 327, 4.12.2010, p. 1.

(14)  JO C 137, 27.5.2010, p. 1.

(15)  JO C 417, 15.12.2015, p. 17.

(16)  http://pjp-eu.coe.int/documents/1017981/8529155/The+2nd+European+Youth+Work+Declaration_FINAL.pdf/cc602b1d-6efc-46d9-80ec-5ca57c35eb85

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/12

---

Concluziile Consiliului privind diplomația sportivă

(2016/C 467/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

| 1. | REAMINTIND contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexă; |
| --- | --- |

1.

REAMINTIND contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexă;

| 2. | LUÂND ACT de faptul că sportul este un instrument posibil prin care pot fi sprijinite cooperarea interculturală, economică și politică și înțelegerea între națiuni și culturi, precum și de faptul că potențialul acestuia poate fi folosit pentru a extinde și a consolida contactele dintre UE și țările terțe; |
| --- | --- |

2.

LUÂND ACT de faptul că sportul este un instrument posibil prin care pot fi sprijinite cooperarea interculturală, economică și politică și înțelegerea între națiuni și culturi, precum și de faptul că potențialul acestuia poate fi folosit pentru a extinde și a consolida contactele dintre UE și țările terțe;

| 3. | RECUNOSCÂND CĂ:






  — | diplomația sportivă poate fi înțeleasă ca utilizarea sportului drept mijloc de influențare a relațiilor diplomatice, interculturale, sociale, economice și politice. Aceasta este parte integrantă a diplomației publice, care este un proces pe termen lung de comunicare cu publicul și organizațiile în scopul sporirii atractivității și îmbunătățirii imaginii unei țări, a unei regiuni sau a unui oraș și de influențare a procesului decizional în domeniile de politică. Aceasta contribuie la atingerea obiectivelor de politică externă într-un mod vizibil și accesibil publicului larg; |
| --- | --- | --- |

3.

RECUNOSCÂND CĂ:

—

diplomația sportivă poate fi înțeleasă ca utilizarea sportului drept mijloc de influențare a relațiilor diplomatice, interculturale, sociale, economice și politice. Aceasta este parte integrantă a diplomației publice, care este un proces pe termen lung de comunicare cu publicul și organizațiile în scopul sporirii atractivității și îmbunătățirii imaginii unei țări, a unei regiuni sau a unui oraș și de influențare a procesului decizional în domeniile de politică. Aceasta contribuie la atingerea obiectivelor de politică externă într-un mod vizibil și accesibil publicului larg;

| — | diplomația sportivă la nivelul UE include toate instrumentele relevante din domeniul sportului care sunt utilizate de UE și de statele membre ale acesteia pentru a coopera cu țările din afara UE și cu organizațiile guvernamentale internaționale. Aceste instrumente ar trebui să se axeze pe cooperarea în materie de politici și sprijinirea politicilor, programelor și proiectelor. Ar trebui să se pună accentul pe rolul sportului în domeniul relațiilor externe ale Uniunii, inclusiv promovarea valorilor europene; |
| --- | --- |

—

diplomația sportivă la nivelul UE include toate instrumentele relevante din domeniul sportului care sunt utilizate de UE și de statele membre ale acesteia pentru a coopera cu țările din afara UE și cu organizațiile guvernamentale internaționale. Aceste instrumente ar trebui să se axeze pe cooperarea în materie de politici și sprijinirea politicilor, programelor și proiectelor. Ar trebui să se pună accentul pe rolul sportului în domeniul relațiilor externe ale Uniunii, inclusiv promovarea valorilor europene;

| 4. | RECUNOSCÂND că diplomația sportivă poate fi realizată în strânsă cooperare cu mișcarea sportivă, respectând, în același timp, autonomia acesteia. Aceasta include zone precum promovarea valorilor sportive pozitive și contribuie la dezvoltarea cooperării și a relațiilor politice, sociale și economice; |
| --- | --- |

4.

RECUNOSCÂND că diplomația sportivă poate fi realizată în strânsă cooperare cu mișcarea sportivă, respectând, în același timp, autonomia acesteia. Aceasta include zone precum promovarea valorilor sportive pozitive și contribuie la dezvoltarea cooperării și a relațiilor politice, sociale și economice;

| 5. | RECUNOSCÂND valorile pe care sportul le poate promova, precum fairplay-ul, egalitatea, respectul pentru diversitate, integritatea, disciplina, excelența, prietenia, toleranța și înțelegerea reciprocă, care pot uni oameni diferiți și țări diferite. Diplomația sportivă utilizează universalitatea sportului ca o modalitate de a depăși diferențele lingvistice, socioculturale și religioase și, prin urmare, dispune de un potențial important de promovare a dialogului multicultural și de contribuție la dezvoltare și pace; |
| --- | --- |

5.

RECUNOSCÂND valorile pe care sportul le poate promova, precum fairplay-ul, egalitatea, respectul pentru diversitate, integritatea, disciplina, excelența, prietenia, toleranța și înțelegerea reciprocă, care pot uni oameni diferiți și țări diferite. Diplomația sportivă utilizează universalitatea sportului ca o modalitate de a depăși diferențele lingvistice, socioculturale și religioase și, prin urmare, dispune de un potențial important de promovare a dialogului multicultural și de contribuție la dezvoltare și pace;

| 6. | SUBLINIIND faptul că oamenii din lumea sportului și evenimentele sportive pot contribui în mod semnificativ la dezvoltarea diplomației sportive. Aceștia pot proiecta o imagine pozitivă în rândul opiniei publice și al organizațiilor străine și pot influența percepțiile pentru a facilita îndeplinirea unor obiective mai ample de politică externă. În acest context, sportul poate contribui la consolidarea și completarea diplomației la nivel național și la nivelul UE; |
| --- | --- |

6.

SUBLINIIND faptul că oamenii din lumea sportului și evenimentele sportive pot contribui în mod semnificativ la dezvoltarea diplomației sportive. Aceștia pot proiecta o imagine pozitivă în rândul opiniei publice și al organizațiilor străine și pot influența percepțiile pentru a facilita îndeplinirea unor obiective mai ample de politică externă. În acest context, sportul poate contribui la consolidarea și completarea diplomației la nivel național și la nivelul UE;

| 7. | AVÂND ÎN VEDERE faptul că sportul poate fi o platformă pentru dezvoltarea relațiilor interpersonale, de exemplu prin sprijinirea programelor de schimburi de sportivi, de tineri, de antrenori și de experți sau prin organizarea de competiții sportive internaționale, atât la nivel profesionist, cât și la nivel de masă, |
| --- | --- |

7.

AVÂND ÎN VEDERE faptul că sportul poate fi o platformă pentru dezvoltarea relațiilor interpersonale, de exemplu prin sprijinirea programelor de schimburi de sportivi, de tineri, de antrenori și de experți sau prin organizarea de competiții sportive internaționale, atât la nivel profesionist, cât și la nivel de masă,

CU RESPECTAREA ATRIBUȚIILOR CE LE REVIN ȘI ȚINÂND SEAMA DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII, INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| 8. | să sporească gradul de conștientizare în cadrul statelor membre și în cadrul Comisiei Europene și al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) (inclusiv delegațiile UE) privind potențialul sportului de a contribui la diplomația publică; |
| --- | --- |

8.

să sporească gradul de conștientizare în cadrul statelor membre și în cadrul Comisiei Europene și al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) (inclusiv delegațiile UE) privind potențialul sportului de a contribui la diplomația publică;

| 9. | să încurajeze cooperarea între autoritățile publice și mișcarea sportivă, astfel încât să se exploateze potențialul sportului în cadrul politicii externe; |
| --- | --- |

9.

să încurajeze cooperarea între autoritățile publice și mișcarea sportivă, astfel încât să se exploateze potențialul sportului în cadrul politicii externe;

| 10. | să consolideze relațiile cu organizațiile sportive și organizațiile guvernamentale internaționale relevante, precum și cu alte părți interesate, prin intermediul dialogului structurat la nivelul UE privind sportul, în cadrul reuniunilor Consiliului și al Forumului sportiv al UE, precum și al altor structuri; |
| --- | --- |

10.

să consolideze relațiile cu organizațiile sportive și organizațiile guvernamentale internaționale relevante, precum și cu alte părți interesate, prin intermediul dialogului structurat la nivelul UE privind sportul, în cadrul reuniunilor Consiliului și al Forumului sportiv al UE, precum și al altor structuri;

| 11. | să utilizeze mai eficient potențialul sportului, inclusiv prin educație și prin implicarea sportivilor de renume ca mesageri care să promoveze valorile sportive pozitive și valorile europene; |
| --- | --- |

11.

să utilizeze mai eficient potențialul sportului, inclusiv prin educație și prin implicarea sportivilor de renume ca mesageri care să promoveze valorile sportive pozitive și valorile europene;

| 12. | să promoveze evenimentele sportive majore ca aspect important al diplomației interculturale, sociale și economice a UE în cazurile în care acestea pot contribui la realizarea obiectivelor economice ale UE privind creșterea, ocuparea forței de muncă și competitivitatea; |
| --- | --- |

12.

să promoveze evenimentele sportive majore ca aspect important al diplomației interculturale, sociale și economice a UE în cazurile în care acestea pot contribui la realizarea obiectivelor economice ale UE privind creșterea, ocuparea forței de muncă și competitivitatea;

| 13. | să se asigure că diplomația sportivă rămâne pe agenda politică a UE; |
| --- | --- |

13.

să se asigure că diplomația sportivă rămâne pe agenda politică a UE;

| 14. | să examineze posibilitatea de a utiliza rețeaua de ambasadori ai Săptămânii europene a sportului pentru a promova valorile sportive pozitive și valorile europene, cu scopul de a spori atractivitatea, recunoașterea și vizibilitatea UE în țările terțe; |
| --- | --- |

14.

să examineze posibilitatea de a utiliza rețeaua de ambasadori ai Săptămânii europene a sportului pentru a promova valorile sportive pozitive și valorile europene, cu scopul de a spori atractivitatea, recunoașterea și vizibilitatea UE în țările terțe;

| 15. | să sprijine și să participe la activități, cum ar fi conferințe, seminarii, activități de învățare reciprocă sau grupuri informale ad-hoc, ceea ce ar putea contribui la pregătirea abordării strategice a diplomației sportive în cadrul UE; |
| --- | --- |

15.

să sprijine și să participe la activități, cum ar fi conferințe, seminarii, activități de învățare reciprocă sau grupuri informale ad-hoc, ceea ce ar putea contribui la pregătirea abordării strategice a diplomației sportive în cadrul UE;

INVITĂ COMISIA:

| 16. | să se asigure că sportul și contribuția pe care acesta o poate aduce la realizarea ambițiilor UE în materie de relații externe sunt luate în considerare în cadrul acordurilor cu țările terțe, inclusiv în cadrul acordurilor de aderare, de asociere, de cooperare și privind politica europeană de vecinătate; |
| --- | --- |

16.

să se asigure că sportul și contribuția pe care acesta o poate aduce la realizarea ambițiilor UE în materie de relații externe sunt luate în considerare în cadrul acordurilor cu țările terțe, inclusiv în cadrul acordurilor de aderare, de asociere, de cooperare și privind politica europeană de vecinătate;

| 17. | să colecteze și să difuzeze dovezile empirice ale eficacității sportului ca mijloc de promovare a valorilor, a dialogului intercultural, a dezvoltării și a păcii; |
| --- | --- |

17.

să colecteze și să difuzeze dovezile empirice ale eficacității sportului ca mijloc de promovare a valorilor, a dialogului intercultural, a dezvoltării și a păcii;

| 18. | să organizeze o conferință la nivel înalt pentru a discuta posibilitățile de cooperare în domeniul diplomației sportive, inclusiv cu privire la o posibilă platformă sau o rețea pentru îmbunătățirea cunoștințelor în domeniul diplomației sportive, în special prin colectarea și schimbul de cele mai bune practici privind rolul diplomației sportive în societate; și să examineze posibilitatea pregătirii unor orientări sau module educaționale pentru autoritățile publice și părțile interesate relevante implicate în chestiuni legate de diplomația sportivă; |
| --- | --- |

18.

să organizeze o conferință la nivel înalt pentru a discuta posibilitățile de cooperare în domeniul diplomației sportive, inclusiv cu privire la o posibilă platformă sau o rețea pentru îmbunătățirea cunoștințelor în domeniul diplomației sportive, în special prin colectarea și schimbul de cele mai bune practici privind rolul diplomației sportive în societate; și să examineze posibilitatea pregătirii unor orientări sau module educaționale pentru autoritățile publice și părțile interesate relevante implicate în chestiuni legate de diplomația sportivă;

| 19. | să examineze posibilitatea de a finanța activitățile legate de sport prin programele de finanțare a relațiilor externe ale UE și să ia în considerare sprijinirea proiectelor legate de diplomația sportivă cu participarea unor țări terțe prin programele de finanțare ale UE în domeniul relațiilor externe ale UE, precum și prin programul Erasmus+; |
| --- | --- |

19.

să examineze posibilitatea de a finanța activitățile legate de sport prin programele de finanțare a relațiilor externe ale UE și să ia în considerare sprijinirea proiectelor legate de diplomația sportivă cu participarea unor țări terțe prin programele de finanțare ale UE în domeniul relațiilor externe ale UE, precum și prin programul Erasmus+;

| 20. | să ia în considerare posibilitatea implicării țărilor terțe în Săptămâna europeană a sportului. |
| --- | --- |

20.

să ia în considerare posibilitatea implicării țărilor terțe în Săptămâna europeană a sportului.

---

ANEXĂ

În contextul adoptării prezentelor concluzii, Consiliul reamintește în special:

| — | Articolul 165 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), conform căruia Uniunea și statele membre favorizează cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale care au competențe în domeniul educației și sportului și, în special, cu Consiliul Europei; |
| --- | --- |

—

Articolul 165 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), conform căruia Uniunea și statele membre favorizează cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale care au competențe în domeniul educației și sportului și, în special, cu Consiliul Europei;

| — | Cartea albă a Comisiei privind sportul (2007), care subliniază faptul că rolul social al sportului are și potențialul de a consolida relațiile externe ale Uniunii (1); |
| --- | --- |

—

Cartea albă a Comisiei privind sportul (2007), care subliniază faptul că rolul social al sportului are și potențialul de a consolida relațiile externe ale Uniunii (1);

| — | Comunicarea Comisiei intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului”, care a subliniat faptul că cooperarea cu țările terțe europene, în special cu țările candidate și potențial candidate, precum și cu Consiliul Europei ar trebui să constituie o prioritate (2); |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului”, care a subliniat faptul că cooperarea cu țările terțe europene, în special cu țările candidate și potențial candidate, precum și cu Consiliul Europei ar trebui să constituie o prioritate (2);

| — | Raportul Grupului la nivel înalt privind diplomația sportivă instituit de Comisia Europeană (2016). |
| --- | --- |

—

Raportul Grupului la nivel înalt privind diplomația sportivă instituit de Comisia Europeană (2016).

---

(1)  Documentele 11811/07 + ADD 1-4.

(2)  Documentele 5597/11 + ADD 1-3.

---

Comisia Europeană

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/15

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 decembrie 2016

(2016/C 467/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0644 |
| JPY | yen japonez | 122,39 |
| DKK | coroana daneză | 7,4359 |
| GBP | lira sterlină | 0,83963 |
| SEK | coroana suedeză | 9,7553 |
| CHF | franc elvețian | 1,0747 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,0223 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,023 |
| HUF | forint maghiar | 314,89 |
| PLN | zlot polonez | 4,4402 |
| RON | leu românesc nou | 4,5153 |
| TRY | lira turcească | 3,7125 |
| AUD | dolar australian | 1,4177 |
| CAD | dolar canadian | 1,3961 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,2561 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,4741 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5157 |
| KRW | won sud-coreean | 1 241,10 |
| ZAR | rand sud-african | 14,5508 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3499 |
| HRK | kuna croată | 7,5405 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 143,75 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7303 |
| PHP | peso Filipine | 52,918 |
| RUB | rubla rusească | 65,1386 |
| THB | baht thailandez | 37,882 |
| BRL | real brazilian | 3,5242 |
| MXN | peso mexican | 21,5666 |
| INR | rupie indiană | 71,8245 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0644

JPY

yen japonez

122,39

DKK

coroana daneză

7,4359

GBP

lira sterlină

0,83963

SEK

coroana suedeză

9,7553

CHF

franc elvețian

1,0747

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,0223

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,023

HUF

forint maghiar

314,89

PLN

zlot polonez

4,4402

RON

leu românesc nou

4,5153

TRY

lira turcească

3,7125

AUD

dolar australian

1,4177

CAD

dolar canadian

1,3961

HKD

dolar Hong Kong

8,2561

NZD

dolar neozeelandez

1,4741

SGD

dolar Singapore

1,5157

KRW

won sud-coreean

1 241,10

ZAR

rand sud-african

14,5508

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3499

HRK

kuna croată

7,5405

IDR

rupia indoneziană

14 143,75

MYR

ringgit Malaiezia

4,7303

PHP

peso Filipine

52,918

RUB

rubla rusească

65,1386

THB

baht thailandez

37,882

BRL

real brazilian

3,5242

MXN

peso mexican

21,5666

INR

rupie indiană

71,8245

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/16

---

DECIZIA COMISIEI

din 9 decembrie 2016

privind încheierea, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

(2016/C 467/06)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 alineatul (2),

având în vedere Decizia Consiliului privind aprobarea încheierii de către Comisia Europeană, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană,

întrucât:

| (1) | Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (denumit în continuare „ASA”), a fost semnat la 16 iunie 2008 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (denumit în continuare „ASA”), a fost semnat la 16 iunie 2008 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2015 (1).

| (2) | Republica Croația a devenit stat membru al Uniunii Europene la 1 iulie 2013. |
| --- | --- |

(2)

Republica Croația a devenit stat membru al Uniunii Europene la 1 iulie 2013.

| (3) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) al doilea paragraf din Actul din 2012 privind condițiile de aderare a Republicii Croația la Uniunea Europeană, aderarea Croației la ASA ar trebui să fie aprobată prin încheierea unui protocol la ASA de către Consiliu, hotărând în unanimitate în numele statelor membre, și de către țara terță în cauză. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) al doilea paragraf din Actul din 2012 privind condițiile de aderare a Republicii Croația la Uniunea Europeană, aderarea Croației la ASA ar trebui să fie aprobată prin încheierea unui protocol la ASA de către Consiliu, hotărând în unanimitate în numele statelor membre, și de către țara terță în cauză.

| (4) | La 24 septembrie 2012, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu Bosnia și Herțegovina în vederea încheierii unui protocol la ASA. |
| --- | --- |

(4)

La 24 septembrie 2012, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu Bosnia și Herțegovina în vederea încheierii unui protocol la ASA.

| (5) | Aceste negocieri s-au încheiat cu succes și Protocolul la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (denumit în continuare „protocolul”) a fost parafat la 18 iulie 2016. |
| --- | --- |

(5)

Aceste negocieri s-au încheiat cu succes și Protocolul la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (denumit în continuare „protocolul”) a fost parafat la 18 iulie 2016.

| (6) | Protocolul cuprinde chestiuni care se încadrează în domeniul de competență al Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

(6)

Protocolul cuprinde chestiuni care se încadrează în domeniul de competență al Comunității Europene a Energiei Atomice.

| (7) | Protocolul ar trebui să fie încheiat de către Comisie, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, în ceea ce privește chestiunile care se încadrează în domeniul de competență al Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

(7)

Protocolul ar trebui să fie încheiat de către Comisie, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, în ceea ce privește chestiunile care se încadrează în domeniul de competență al Comunității Europene a Energiei Atomice.

| (8) | La 21 noiembrie 2016, Consiliul a adoptat Decizia privind aprobarea încheierii protocolului de către Comisie în numele Comunității Europene a Energiei Atomice (2). |
| --- | --- |

(8)

La 21 noiembrie 2016, Consiliul a adoptat Decizia privind aprobarea încheierii protocolului de către Comisie în numele Comunității Europene a Energiei Atomice (2).

| (9) | Semnarea și încheierea protocolului fac obiectul unei proceduri separate în ceea ce privește chestiunile care intră sub incidența Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(9)

Semnarea și încheierea protocolului fac obiectul unei proceduri separate în ceea ce privește chestiunile care intră sub incidența Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene.

| (10) | Protocolul ar trebui aprobat, |
| --- | --- |

(10)

Protocolul ar trebui aprobat,

DECIDE:

Articolul 1

Se aprobă încheierea, în numele Comunității Europene a Energiei Atomice, a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană.

Textul protocolului este atașat la Decizia Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, și aplicarea cu titlu provizoriu a protocolului (3).

Articolul 2

Membrul Comisiei responsabil pentru politica europeană de vecinătate și negocieri privind extinderea este autorizat să semneze protocolul și să depună notificarea prevăzută la articolul 7 din protocol.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 9 decembrie 2016.

Pentru Comisie

Johannes HAHN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 164, 30.6.2015, p. 2.

1

(2)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

2

(3)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

3

---

V Anunţuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/18

---

CERERE DE PROPUNERI EACEA/41/2016

în cadrul programului Erasmus+

Acțiunea-cheie 3: Sprijin pentru reformarea politicilor – Inițiative de inovare în domeniul politicilor

Proiecte europene de cooperare prospectivă în domeniul educației și formării profesionale

(2016/C 467/07)

1.   Descriere, obiective și priorități

Proiectele de cooperare prospectivă (PCP) sunt proiecte de cooperare transnațională care vizează identificarea, testarea, dezvoltarea și evaluarea de abordări inovatoare în materie de politici care au potențialul de a deveni integrate și de a furniza date utile în scopul îmbunătățirii sistemelor educaționale și de formare profesională. Acestea trebuie să furnizeze cunoștințe aprofundate cu privire la grupul (grupurile) țintă, la situațiile întâlnite în contextul învățării, al predării sau al formării profesionale și să ofere metodologii și instrumente eficace care să ajute la elaborarea de politici, precum și să furnizeze concluzii relevante pentru factorii de decizie din domeniul educației și formării profesionale, la toate nivelurile.

De aceea, proiectele de cooperare prospectivă trebuie conduse și implementate de principalele părți interesate cu excelență dovedită și cunoștințe de ultimă oră, cu capacitatea de a inova sau de o obține un impact sistemic prin activitățile lor și cu potențialul de a impulsiona agenda politică în domeniul educației și al formării profesionale.

Propunerile formulate în cadrul acestei cereri trebuie să fie în concordanță cu noile priorități în materie de cooperare europeană enunțate în Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) (1).

Obiectivele specifice ale prezentei cereri sunt următoarele:

| — | generarea de schimbări pe termen mai lung și testarea practică a soluțiilor inovatoare la provocările din domeniul educației și al formării profesionale, care să aibă potențialul de a deveni integrate și de a genera un impact sistemic și durabil asupra sistemelor de educație și de formare profesională; |
| --- | --- |

—

generarea de schimbări pe termen mai lung și testarea practică a soluțiilor inovatoare la provocările din domeniul educației și al formării profesionale, care să aibă potențialul de a deveni integrate și de a genera un impact sistemic și durabil asupra sistemelor de educație și de formare profesională;

| — | sprijinirea cooperării transnaționale dintre principalele părți interesate și a învățării reciproce în ceea ce privește aspectele prospective; |
| --- | --- |

—

sprijinirea cooperării transnaționale dintre principalele părți interesate și a învățării reciproce în ceea ce privește aspectele prospective;

| — | facilitarea colectării și analizării de date concrete care să justifice elaborarea de politici și practici inovatoare. |
| --- | --- |

—

facilitarea colectării și analizării de date concrete care să justifice elaborarea de politici și practici inovatoare.

Propunerile formulate în cadrul acestei cereri trebuie să vizeze una din cele cinci priorități prezentate mai jos:

| — | dobândirea de competențe de bază de către adulții slab calificați; |
| --- | --- |

—

dobândirea de competențe de bază de către adulții slab calificați;

| — | promovarea abordărilor bazate pe performanță în cadrul VET; |
| --- | --- |

—

promovarea abordărilor bazate pe performanță în cadrul VET;

| — | promovarea tehnologiilor inovatoare în domeniul furnizării de orientare profesională; |
| --- | --- |

—

promovarea tehnologiilor inovatoare în domeniul furnizării de orientare profesională;

| — | profesionalizarea personalului (învățământ școlar, inclusiv educația copiilor preșcolari și îngrijire); |
| --- | --- |

—

profesionalizarea personalului (învățământ școlar, inclusiv educația copiilor preșcolari și îngrijire);

| — | realizarea obiectivelor strategiei UE reînnoite pentru învățământul superior. |
| --- | --- |

—

realizarea obiectivelor strategiei UE reînnoite pentru învățământul superior.

Propunerile care nu abordează niciuna din cele cinci priorități aferente cererii nu vor fi luate în considerare pentru finanțare.

2.   Candidați eligibili

Termenul „candidat” se referă la toate organizațiile și instituțiile care participă la o cerere de propuneri, indiferent de rolul lor în cadrul proiectului.

Sunt candidați eligibili organizațiile publice sau private care activează în domeniul educației și al formării profesionale sau în alte sectoare, precum învățarea non-formală, inclusiv pentru tineret, alte sectoare socioeconomice și/sau organizațiile care desfășoară activități transsectoriale.

Prezenta cerere de propuneri este deschisă participării următoarelor entități eligibile:

| — | autoritățile publice de la nivel național/regional/local responsabile pentru politica în domeniul educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

—

autoritățile publice de la nivel național/regional/local responsabile pentru politica în domeniul educației și formării profesionale;

| — | organizațiile non-profit (ONG-uri), publice sau private; |
| --- | --- |

—

organizațiile non-profit (ONG-uri), publice sau private;

| — | centrele de cercetare; |
| --- | --- |

—

centrele de cercetare;

| — | școlile sau alte instituții de învățământ; |
| --- | --- |

—

școlile sau alte instituții de învățământ;

| — | instituțiile de învățământ superior; |
| --- | --- |

—

instituțiile de învățământ superior;

| — | camerele de comerț; |
| --- | --- |

—

camerele de comerț;

| — | rețelele de părți interesate; |
| --- | --- |

—

rețelele de părți interesate;

| — | centrele de recunoaștere; |
| --- | --- |

—

centrele de recunoaștere;

| — | organismele de evaluare/asigurare a calității; |
| --- | --- |

—

organismele de evaluare/asigurare a calității;

| — | organizațiile profesionale și patronatele; |
| --- | --- |

—

organizațiile profesionale și patronatele;

| — | sindicatele și asociațiile profesionale; |
| --- | --- |

—

sindicatele și asociațiile profesionale;

| — | serviciile din domeniul orientării profesionale; |
| --- | --- |

—

serviciile din domeniul orientării profesionale;

| — | societatea civilă și organizațiile culturale; |
| --- | --- |

—

societatea civilă și organizațiile culturale;

| — | întreprinderile; |
| --- | --- |

—

întreprinderile;

| — | organizațiile internaționale. |
| --- | --- |

—

organizațiile internaționale.

Sunt eligibile numai cererile venite din partea entităților juridice stabilite într-una dintre următoarele țări participante la program:

| — | cele 28 de state membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

cele 28 de state membre ale Uniunii Europene;

| — | țările membre ale AELS/SEE: Islanda, Liechtenstein, Norvegia; |
| --- | --- |

—

țările membre ale AELS/SEE: Islanda, Liechtenstein, Norvegia;

| — | țările candidate pentru aderarea la UE: fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Turcia. |
| --- | --- |

—

țările candidate pentru aderarea la UE: fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Turcia.

Condiția privind structura minimă a parteneriatului pentru prezenta cerere este de trei organizații reprezentând trei țări participante la program.

3.   Activități eligibile și durata proiectului

Activitățile trebuie să înceapă la 1 noiembrie 2017, 1 decembrie 2017 sau 1 ianuarie 2018.

Durata proiectului trebuie să fie cuprinsă între 24 și 36 de luni. Dacă ulterior semnării acordului și inițierii proiectului, devine însă imposibil ca beneficiarii să încheie proiectul în perioada planificată, din motive complet justificate pe care nu le pot controla, se poate acorda o prelungire a perioadei de eligibilitate. Se acordă o prelungire de maximum șase luni, dacă se solicită acest lucru înainte de termenul prevăzut în acordul de grant.

Exemple de activități care vor primi finanțare în temeiul prezentei cereri de propuneri (lista nu este exhaustivă):

| — | analize, studii, exerciții de cartografiere; |
| --- | --- |

—

analize, studii, exerciții de cartografiere;

| — | activități de cercetare; |
| --- | --- |

—

activități de cercetare;

| — | activități de formare; |
| --- | --- |

—

activități de formare;

| — | elaborarea de rapoarte, concluzii cu privire la proiecte, recomandări de politică; |
| --- | --- |

—

elaborarea de rapoarte, concluzii cu privire la proiecte, recomandări de politică;

| — | ateliere; |
| --- | --- |

—

ateliere;

| — | conferințe/seminare; |
| --- | --- |

—

conferințe/seminare;

| — | teste și evaluări concrete ale abordărilor inovatoare la nivel local; |
| --- | --- |

—

teste și evaluări concrete ale abordărilor inovatoare la nivel local;

| — | acțiuni de conștientizare și diseminare; |
| --- | --- |

—

acțiuni de conștientizare și diseminare;

| — | acțiuni care vizează crearea și îmbunătățirea rețelelor, schimburi de bune practici; |
| --- | --- |

—

acțiuni care vizează crearea și îmbunătățirea rețelelor, schimburi de bune practici;

| — | dezvoltarea de instrumente TIC (software, platforme, aplicații etc.) sau de resurse pentru învățare; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de instrumente TIC (software, platforme, aplicații etc.) sau de resurse pentru învățare;

| — | dezvoltarea altor rezultate intelectuale. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea altor rezultate intelectuale.

4.   Criterii de atribuire

Cererile eligibile vor fi evaluate pe baza criteriilor de excludere, de selecție și de atribuire (2).

Criteriile de atribuire sunt următoarele:

| 1. | relevanța proiectului (30 %); |
| --- | --- |

1.

relevanța proiectului (30 %);

| 2. | calitatea modului de concepere și de punere în aplicare a proiectului (30 %); |
| --- | --- |

2.

calitatea modului de concepere și de punere în aplicare a proiectului (30 %);

| 3. | calitatea acordurilor de parteneriat și de cooperare (20 %); |
| --- | --- |

3.

calitatea acordurilor de parteneriat și de cooperare (20 %);

| 4. | impactul asupra politicii de dezvoltare și diseminarea (20 %). |
| --- | --- |

4.

impactul asupra politicii de dezvoltare și diseminarea (20 %).

Doar propunerile care au atins pragurile minime de calitate:

| — | pragul minim de 50 % din punctajul aferent fiecărui criteriu (adică minimum 15 puncte pentru criteriile „Relevanța proiectului”, respectiv „Calitatea modului de concepere și de punere în aplicare a proiectului” și 10 puncte pentru „Calitatea acordurilor de parteneriat și de cooperare”, respectiv pentru „Impactul asupra politicii de dezvoltare și diseminarea”); și |
| --- | --- |

—

pragul minim de 50 % din punctajul aferent fiecărui criteriu (adică minimum 15 puncte pentru criteriile „Relevanța proiectului”, respectiv „Calitatea modului de concepere și de punere în aplicare a proiectului” și 10 puncte pentru „Calitatea acordurilor de parteneriat și de cooperare”, respectiv pentru „Impactul asupra politicii de dezvoltare și diseminarea”); și

| — | pragul minim de 70 % din punctajul total (adică punctajul agregat al celor 4 criterii de atribuire), |
| --- | --- |

—

pragul minim de 70 % din punctajul total (adică punctajul agregat al celor 4 criterii de atribuire),

vor fi luate în considerare pentru finanțare din partea UE. Cererile care se încadrează sub aceste praguri vor fi respinse.

5.   Buget

Bugetul total disponibil pentru cofinanțarea proiectelor finanțate prin prezenta cerere de propuneri este de 8 000 000 EUR.

Contribuția financiară a UE nu poate depăși 75 % din totalul costurilor eligibile pentru proiect.

Se pot acorda granturi de maximum 500 000 EUR pe proiect.

Agenția își rezervă dreptul de a nu aloca toate fondurile disponibile pentru prezenta cerere.

6.   Termen de depunere a candidaturilor

Cererile trebuie depuse până la data de 14 martie 2017 – ora 12.00 CET.

Vă rugăm să citiți cu atenție toate informațiile despre cererea de propuneri și despre procedura de depunere și să utilizați documentele aferente cererii (dosarul de cerere) disponibile la următoarea adresă: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en

Formularul de cerere este disponibil pe internet la următoarea adresă: https://eacea.ec.europa.eu/PPMT/

Dosarul de cerere complet se depune online pe baza formularului electronic corect, completat corespunzător și care conține toate anexele și documentele justificative relevante și aplicabile.

Formularele de cerere care nu conțin toate informațiile necesare și care nu sunt depuse online până la termenul prevăzut nu vor fi luate în considerare.

7.   Informații suplimentare

Pentru mai multe detalii, vă rugăm să consultați Ghidul pentru candidați.

Ghidul pentru candidați și dosarul de cerere sunt disponibile pe următorul site: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en

E-mail de contact: EACEA-Policy-Support@ec.europa.eu

---

(1)  JO C 417, 15.12.2015, p. 25.

(2)  A se vedea secțiunile 7, 8 și 9 din Ghidul pentru candidați.

---

Oficiul European pentru Selecţia Personalului (EPSO)

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/21

---

ANUNȚ DE CONCURS GENERAL

(2016/C 467/08)

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) organizează următorul concurs general:

| | EPSO/AST/139/16 – ASISTENȚI (AST 3)






  1. | FINANȚE |
| --- | --- | --- |

EPSO/AST/139/16 – ASISTENȚI (AST 3)

1.

FINANȚE

| 2. | RESURSE UMANE |
| --- | --- |

2.

RESURSE UMANE

Anunțul de concurs este publicat în 24 de limbi în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 467 A din 15 decembrie 2016.

Puteți obține informații suplimentare pe site-ul EPSO: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

PROCEDURI JURISDICŢIONALE

Curtea de justiţie a AELS

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/22

---

HOTĂRÂREA CURȚII

din 2 octombrie 2015

în cauza E-7/15

Autoritatea AELS de Supraveghere/Regatul Norvegiei

(Neîndeplinirea de către un stat AELS a obligațiilor care îi revin – Directiva 2008/50/CE privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa – Valorile-limită pentru anumiți poluanți din aerul înconjurător – Plan privind calitatea aerului)

(2016/C 467/09)

În cauza E-7/15, Autoritatea AELS de Supraveghere/Regatul Norvegiei – CERERE de emitere a unei declarații prin care se constată că Regatul Norvegiei nu și-a îndeplinit obligațiile derivând din actul menționat la punctul 14c din anexa XX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa) prin depășirea valorilor-limită pentru dioxidul de sulf (SO2), pulberile în suspensie (PM10) și dioxidul de azot (NO2) din aerul înconjurător în anumite zone din Norvegia, în diverse momente din perioada 2008-2012, și prin nerespectarea obligației referitoare la planurile pentru calitatea aerului din directiva menționată, Curtea, compusă din Carl Baudenbacher, președinte, Per Christiansen și Páll Hreinsson (judecător-raportor), judecători, a pronunțat, la 2 octombrie 2015, hotărârea al cărei dispozitiv prevede următoarele:

Prin prezenta, Curtea:

| 1. | declară că:






  (i) | prin depășirea valorilor-limită pentru dioxidul de sulf (SO2) și pulberile în suspensie (PM10) din aerul înconjurător în diverse momente din perioada 2009-2012, în zonele NO3, NO4 și NO6 menționate în articolele 3 și 5 din Directiva 1999/30, actualmente articolul 13 din Directiva 2008/50; |
| --- | --- | --- |

1.

declară că:

(i)

prin depășirea valorilor-limită pentru dioxidul de sulf (SO2) și pulberile în suspensie (PM10) din aerul înconjurător în diverse momente din perioada 2009-2012, în zonele NO3, NO4 și NO6 menționate în articolele 3 și 5 din Directiva 1999/30, actualmente articolul 13 din Directiva 2008/50;

| (ii) | prin depășirea valorilor-limită pentru dioxidul de azot (NO2) din aerul înconjurător în diverse momente din perioada 2010-2012, în zonele NO1, NO3 și NO5 menționate în articolul 4 din Directiva 1999/30, actualmente articolul 13 din Directiva 2008/50; și |
| --- | --- |

(ii)

prin depășirea valorilor-limită pentru dioxidul de azot (NO2) din aerul înconjurător în diverse momente din perioada 2010-2012, în zonele NO1, NO3 și NO5 menționate în articolul 4 din Directiva 1999/30, actualmente articolul 13 din Directiva 2008/50; și

| (iii) | întrucât nu și-a îndeplinit, în diverse moduri, obligația de a întocmi planuri privind calitatea aerului în zonele NO1, NO2, NO3, NO4 și NO5, astfel cum este prevăzut la articolul 8 alineatul (3) din Directiva 96/62/CE, în prezent articolul 23 din Directiva 2008/50,
  Regatul Norvegiei nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la punctul 14c din anexa XX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa); |
| --- | --- |

(iii)

întrucât nu și-a îndeplinit, în diverse moduri, obligația de a întocmi planuri privind calitatea aerului în zonele NO1, NO2, NO3, NO4 și NO5, astfel cum este prevăzut la articolul 8 alineatul (3) din Directiva 96/62/CE, în prezent articolul 23 din Directiva 2008/50,

Regatul Norvegiei nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la punctul 14c din anexa XX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa);

| 2. | dispune ca Norvegia să suporte cheltuielile aferente prezentei proceduri. |
| --- | --- |

2.

dispune ca Norvegia să suporte cheltuielile aferente prezentei proceduri.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/23

---

HOTĂRÂREA CURȚII

din 27 octombrie 2015

în cauza E-10/15

Autoritatea AELS de Supraveghere/Islanda

(Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat SEE/AELS – Neîndeplinirea obligației de transpunere – Directiva 2009/126/CE privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină)

(2016/C 467/10)

În cauza E-10/15, Autoritatea AELS de Supraveghere/Islanda – CERERE de constatare a faptului că Islanda nu și-a neîndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la capitolul III punctul 21au din anexa XX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2009/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină), astfel cum a fost adaptat la acord prin protocolul 1 la acesta, și al articolului 7 din Acordul privind SEE, prin neadoptarea, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare pentru transpunerea actului menționat, Curtea, compusă din Carl Baudenbacher, președinte, Per Christiansen (judecător-raportor) și Páll Hreinsson, judecători, a pronunțat, la 27 octombrie 2015, hotărârea al cărei dispozitiv prevede următoarele:

Curtea:

| 1. | Constată că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la capitolul III punctul 21au din anexa XX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2009/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină), astfel cum a fost adaptat la acord prin protocolul 1 la acesta, și al articolului 7 din Acordul privind SEE, prin neadoptarea, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare pentru transpunerea actului menționat. |
| --- | --- |

1.

Constată că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la capitolul III punctul 21au din anexa XX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2009/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină), astfel cum a fost adaptat la acord prin protocolul 1 la acesta, și al articolului 7 din Acordul privind SEE, prin neadoptarea, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare pentru transpunerea actului menționat.

| 2. | Dispune suportarea cheltuielilor de judecată de către Islanda. |
| --- | --- |

2.

Dispune suportarea cheltuielilor de judecată de către Islanda.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/24

---

HOTĂRÂREA CURȚII

din 27 octombrie 2015

în cauza E-11/15

Autoritatea AELS de Supraveghere/Islanda

(Neîndeplinirea de către un stat SEE/AELS a obligațiilor care îi revin – Nerespectarea obligației de transpunere – Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor)

(2016/C 467/11)

În cauza E-11/15, Autoritatea AELS de Supraveghere/Islanda – CERERE de constatare a faptului că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului la care se face referire la punctele 7a, 7e și 7i din anexa XIX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului), astfel cum a fost adaptat la acord prin protocolul 1 la acesta, și al articolului 7 din acord, prin faptul că nu adoptat, în termenul prevăzut, măsurile necesare pentru transpunerea actului menționat, Curtea, compusă din Carl Baudenbacher, președinte, Per Christiansen (judecător-raportor) și Páll Hreinsson, judecători, a pronunțat, la 27 octombrie 2015, hotărârea al cărei dispozitiv prevede următoarele:

Curtea:

| 1. | Constată că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului la care se face referire la punctele 7a, 7e și 7i din anexa XIX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului), astfel cum a fost adaptat la acord prin protocolul 1 la acesta, și în temeiul articolului 7 din acord, prin neadoptarea, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare pentru transpunerea actului menționat. |
| --- | --- |

1.

Constată că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului la care se face referire la punctele 7a, 7e și 7i din anexa XIX la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului), astfel cum a fost adaptat la acord prin protocolul 1 la acesta, și în temeiul articolului 7 din acord, prin neadoptarea, în termenul prevăzut, a măsurilor necesare pentru transpunerea actului menționat.

| 2. | Dispune suportarea cheltuielilor de judecată de către Islanda. |
| --- | --- |

2.

Dispune suportarea cheltuielilor de judecată de către Islanda.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/25

---

Acțiune introdusă la 20 septembrie 2016 de către Marine Harvest ASA împotriva Autorității AELS de Supraveghere

(Cauza E-12/16)

(2016/C 467/12)

La data de 20 septembrie 2016, Marine Harvest ASA, reprezentată de Torben Foss, avocat, și de Kjetil Raknerud, avocat, Advokatfirmaet PricewaterhouseCoopers AS, Sandviksbodene 2A, P.O. Box 3984 Sandviken, NO-5835 Bergen, a introdus la Curtea de Justiție a AELS o acțiune împotriva Autorității AELS de Supraveghere.

Reclamantul solicită Curții de Justiție a AELS să declare că:

| 1. | Decizia Autorității AELS de Supraveghere în cauza nr. 79116 din 27 iulie 2016 se bazează pe o interpretare eronată a surselor relevante de drept și, prin urmare, este nulă. |
| --- | --- |

1.

Decizia Autorității AELS de Supraveghere în cauza nr. 79116 din 27 iulie 2016 se bazează pe o interpretare eronată a surselor relevante de drept și, prin urmare, este nulă.

| 2. | Autoritatea AELS de Supraveghere are competența și obligația de a supraveghea ajutoarele de stat acordate în sectorul pescuitului, în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Protocolul 9 la Acordul privind SEE și este, prin urmare, obligată să examineze cerințele formulate de reclamant în plângerea oficială depusă la 2 mai 2016. |
| --- | --- |

2.

Autoritatea AELS de Supraveghere are competența și obligația de a supraveghea ajutoarele de stat acordate în sectorul pescuitului, în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Protocolul 9 la Acordul privind SEE și este, prin urmare, obligată să examineze cerințele formulate de reclamant în plângerea oficială depusă la 2 mai 2016.

| 3. | Autoritatea AELS de Supraveghere trebuie să suporte cheltuielile de judecată. |
| --- | --- |

3.

Autoritatea AELS de Supraveghere trebuie să suporte cheltuielile de judecată.

Situația de fapt și de drept și motivele invocate

| — | Reclamantul solicită anularea Deciziei Autorității AELS de Supraveghere în cauza nr. 79116 din 27 iulie 2016. |
| --- | --- |

—

Reclamantul solicită anularea Deciziei Autorității AELS de Supraveghere în cauza nr. 79116 din 27 iulie 2016.

| — | Marine Harvest susține că Autoritatea AELS de Supraveghere dispune de competențele necesare pentru a analiza dacă ajutoarele acordate pentru producția și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură sunt compatibile cu Acordul privind SEE și pentru a efectua operațiuni de supraveghere în acest sens, în temeiul articolului 62 din Acordul privind SEE (a se vedea Protocolul 26 la Acordul privind SEE); Marine Harvest afirmă, de asemenea, că Autoritatea AELS de Supraveghere este obligată să efectueze o astfel de supraveghere în temeiul aceluiași articol. |
| --- | --- |

—

Marine Harvest susține că Autoritatea AELS de Supraveghere dispune de competențele necesare pentru a analiza dacă ajutoarele acordate pentru producția și comercializarea produselor pescărești și de acvacultură sunt compatibile cu Acordul privind SEE și pentru a efectua operațiuni de supraveghere în acest sens, în temeiul articolului 62 din Acordul privind SEE (a se vedea Protocolul 26 la Acordul privind SEE); Marine Harvest afirmă, de asemenea, că Autoritatea AELS de Supraveghere este obligată să efectueze o astfel de supraveghere în temeiul aceluiași articol.

| — | Un element esențial îl reprezintă interpretarea Protocolului 26 la acord, care stabilește competențele Autorității AELS de Supraveghere, dar nu se referă în mod specific la sectoarele pescuitului și acvaculturii. În conformitate cu decizia Autorității AELS de Supraveghere, lista menționată anterior ar trebui să fie considerată exhaustivă. |
| --- | --- |

—

Un element esențial îl reprezintă interpretarea Protocolului 26 la acord, care stabilește competențele Autorității AELS de Supraveghere, dar nu se referă în mod specific la sectoarele pescuitului și acvaculturii. În conformitate cu decizia Autorității AELS de Supraveghere, lista menționată anterior ar trebui să fie considerată exhaustivă.

| — | Reclamantul estimează că această interpretare introduce în Protocolul 26 o nuanță care nu este confirmată de obiectivele și de dispozițiile de bază ale acordului, pe care le enumeră chiar respectivul protocol. |
| --- | --- |

—

Reclamantul estimează că această interpretare introduce în Protocolul 26 o nuanță care nu este confirmată de obiectivele și de dispozițiile de bază ale acordului, pe care le enumeră chiar respectivul protocol.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/26

---

Acțiune introdusă la 26 septembrie 2016 de către Autoritatea AELS de Supraveghere împotriva Islandei

(Cauza E-13/16)

(2016/C 467/13)

La data de 26 septembrie 2016, Autoritatea AELS de Supraveghere, reprezentată de Carsten Zatschler, Audur Ýr Steinarsdóttir și Øyvind Bø, în calitate de agenți ai Autorității AELS de Supraveghere, 35, Rue Belliard, B-1040 Bruxelles, a introdus la Curtea de Justiție a AELS o acțiune împotriva Islandei.

Autoritatea AELS de Supraveghere solicită Curții de Justiție a AELS:

| 1. | Să constate că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care decurg din actul menționat la punctul 17h din capitolul II din anexa XIII la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate), prin faptul că nu a introdus controalele tehnice rutiere prevăzute de articolul 3 alineatul (1) din act. |
| --- | --- |

1.

Să constate că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care decurg din actul menționat la punctul 17h din capitolul II din anexa XIII la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate), prin faptul că nu a introdus controalele tehnice rutiere prevăzute de articolul 3 alineatul (1) din act.

| 2. | Să dispună ca Islanda să suporte cheltuielile de judecată. |
| --- | --- |

2.

Să dispună ca Islanda să suporte cheltuielile de judecată.

Situația de fapt și de drept și motivele invocate

| — | Cererea se referă la nerespectarea de către Islanda, până la data de 16 septembrie 2014, a avizului motivat emis de Autoritatea AELS de Supraveghere la 16 iulie 2014 referitor la faptul că statul islandez nu și-a respectat obligațiile care decurg din actul menționat la punctul 17h din capitolul II din anexa XIII la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate), prin faptul că nu a introdus controalele tehnice rutiere prevăzute de articolul 3 alineatul (1) din act. |
| --- | --- |

—

Cererea se referă la nerespectarea de către Islanda, până la data de 16 septembrie 2014, a avizului motivat emis de Autoritatea AELS de Supraveghere la 16 iulie 2014 referitor la faptul că statul islandez nu și-a respectat obligațiile care decurg din actul menționat la punctul 17h din capitolul II din anexa XIII la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate), prin faptul că nu a introdus controalele tehnice rutiere prevăzute de articolul 3 alineatul (1) din act.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/27

---

Acțiune introdusă la 26 septembrie 2016 de către Autoritatea AELS de Supraveghere împotriva Islandei

(Cauza E-14/16)

(2016/C 467/14)

La data de 26 septembrie 2016, Autoritatea AELS de Supraveghere, reprezentată de Carsten Zatschler, Audur Ýr Steinarsdóttir și Øyvind Bø, în calitate de agenți ai Autorității AELS de Supraveghere, 35, Rue Belliard, 1040 Bruxelles, Belgia, a introdus la Curtea de Justiție a AELS o acțiune împotriva Islandei.

Autoritatea AELS de Supraveghere solicită Curții de Justiție a AELS:

| 1. | Să constate că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la punctul 17d din capitolul II din anexa XIII la Acordul privind SEE (Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase), astfel cum a fost adaptat la acord prin Protocolul 1, prin faptul că:






  (i) | nu s-a asigurat că un segment reprezentativ al transporturilor rutiere de mărfuri periculoase face obiectul unor controale, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

1.

Să constate că Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la punctul 17d din capitolul II din anexa XIII la Acordul privind SEE (Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase), astfel cum a fost adaptat la acord prin Protocolul 1, prin faptul că:

(i)

nu s-a asigurat că un segment reprezentativ al transporturilor rutiere de mărfuri periculoase face obiectul unor controale, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1);

| (ii) | nu a utilizat fișa de control din anexa I la directivă în momentul efectuării acestor controale, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

(ii)

nu a utilizat fișa de control din anexa I la directivă în momentul efectuării acestor controale, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1);

| (iii) | nu s-a asigurat că respectivele controale efectuate în temeiul directivei sunt aleatorii și acoperă, în măsura posibilului, o arie extinsă din rețeaua rutieră, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2); |
| --- | --- |

(iii)

nu s-a asigurat că respectivele controale efectuate în temeiul directivei sunt aleatorii și acoperă, în măsura posibilului, o arie extinsă din rețeaua rutieră, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2);

| (iv) | nu s-a asigurat că locurile alese pentru aceste controale permit aducerea la conformitate a vehiculelor care nu respectă prevederile legale sau, dacă autoritatea care efectuează controlul consideră că este necesar, imobilizarea pe loc sau într-un loc stabilit în acest sens de către autoritatea respectivă, fără a periclita siguranța, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (3); |
| --- | --- |

(iv)

nu s-a asigurat că locurile alese pentru aceste controale permit aducerea la conformitate a vehiculelor care nu respectă prevederile legale sau, dacă autoritatea care efectuează controlul consideră că este necesar, imobilizarea pe loc sau într-un loc stabilit în acest sens de către autoritatea respectivă, fără a periclita siguranța, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (3);

| (v) | nu s-a asigurat că, dacă este cazul și cu condiția ca acest lucru să nu pericliteze siguranța, se pot preleva probe din mărfurile transportate pentru a fi examinate de laboratoarele recunoscute de către autoritatea competentă, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (4); |
| --- | --- |

(v)

nu s-a asigurat că, dacă este cazul și cu condiția ca acest lucru să nu pericliteze siguranța, se pot preleva probe din mărfurile transportate pentru a fi examinate de laboratoarele recunoscute de către autoritatea competentă, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (4);

| (vi) | nu s-a asigurat că durata controalelor nu depășește un termen rezonabil, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (5); |
| --- | --- |

(vi)

nu s-a asigurat că durata controalelor nu depășește un termen rezonabil, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (5);

| (vii) | nu s-a asigurat că, în cazul vehiculelor pentru care se constată una sau mai multe încălcări ale normelor privind transportul de mărfuri periculoase, este posibilă imobilizarea pe loc sau într-un loc stabilit în acest sens de către autoritățile care efectuează controlul și solicitarea aducerii acestora la conformitate înainte de continuarea călătoriei sau supunerea acestora la alte măsuri corespunzătoare, în funcție de împrejurările sau de imperativele în materie de siguranță, astfel cum se prevede la articolul 5; |
| --- | --- |

(vii)

nu s-a asigurat că, în cazul vehiculelor pentru care se constată una sau mai multe încălcări ale normelor privind transportul de mărfuri periculoase, este posibilă imobilizarea pe loc sau într-un loc stabilit în acest sens de către autoritățile care efectuează controlul și solicitarea aducerii acestora la conformitate înainte de continuarea călătoriei sau supunerea acestora la alte măsuri corespunzătoare, în funcție de împrejurările sau de imperativele în materie de siguranță, astfel cum se prevede la articolul 5;

| (viii) | nu s-a asigurat că se pot efectua controale și la sediul întreprinderilor, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (1); precum și |
| --- | --- |

(viii)

nu s-a asigurat că se pot efectua controale și la sediul întreprinderilor, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (1); precum și

| (ix) | că nu a transmis Autorității AELS de Supraveghere un raport anual, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1). |
| --- | --- |

(ix)

că nu a transmis Autorității AELS de Supraveghere un raport anual, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1).

| 2. | Să dispună ca Islanda să suporte cheltuielile de judecată. |
| --- | --- |

2.

Să dispună ca Islanda să suporte cheltuielile de judecată.

Situația de fapt și de drept și motivele invocate:

| — | Cererea se referă la nerespectarea de către Islanda, până la data de 16 noiembrie 2015, a unui aviz motivat emis de Autoritatea AELS de Supraveghere la 16 septembrie 2015 referitor la faptul că statul islandez nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la punctul 17d din capitolul II din anexa XIII la Acordul privind SEE (Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase), astfel cum a fost adaptat la acord prin Protocolul 1. |
| --- | --- |

—

Cererea se referă la nerespectarea de către Islanda, până la data de 16 noiembrie 2015, a unui aviz motivat emis de Autoritatea AELS de Supraveghere la 16 septembrie 2015 referitor la faptul că statul islandez nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat la punctul 17d din capitolul II din anexa XIII la Acordul privind SEE (Directiva 95/50/CE a Consiliului din 6 octombrie 1995 privind procedurile unitare de control în transportul rutier de mărfuri periculoase), astfel cum a fost adaptat la acord prin Protocolul 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV)

Caz care poate face obiectul unei proceduri simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 467/15)

| 1. | La data de 8 decembrie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse, prin care întreprinderile Barloworld South Africa Proprietary Limited („Barloworld”, Africa de Sud) și BayWa Aktiengesellschaft („BayWa”, Germania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra departamentelor întreprinderii Barloworld din Africa de Sud de mecanizare agricolă și de handling al materialelor, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 8 decembrie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse, prin care întreprinderile Barloworld South Africa Proprietary Limited („Barloworld”, Africa de Sud) și BayWa Aktiengesellschaft („BayWa”, Germania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra departamentelor întreprinderii Barloworld din Africa de Sud de mecanizare agricolă și de handling al materialelor, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii BayWa: comerțul cu produse agricole precum semințe, îngrășăminte și agenți de protecție a culturilor, precum și cu utilaje agricole. BayWa distribuie echipamente agricole în Austria, Germania și Olanda. Aceasta este, de asemenea, activă în Austria și Germania în sectoarele materialelor de construcții și energiei, precum cea din surse regenerabile. |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii BayWa: comerțul cu produse agricole precum semințe, îngrășăminte și agenți de protecție a culturilor, precum și cu utilaje agricole. BayWa distribuie echipamente agricole în Austria, Germania și Olanda. Aceasta este, de asemenea, activă în Austria și Germania în sectoarele materialelor de construcții și energiei, precum cea din surse regenerabile.

| — | în cazul întreprinderii Barloworld: distribuția unor mărci internaționale importante în materie de echipamente și servicii de handling (terasare, sisteme energetice, handling al materialelor și echipamente agricole), precum și în materie de servicii auto și logistică (închiriere de autoturisme, servicii privind flota, depozitare etc.). |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Barloworld: distribuția unor mărci internaționale importante în materie de echipamente și servicii de handling (terasare, sisteme energetice, handling al materialelor și echipamente agricole), precum și în materie de servicii auto și logistică (închiriere de autoturisme, servicii privind flota, depozitare etc.).

| — | Întreprinderea comună va încorpora departamentele de mecanizare agricolă și de handling al materialelor ale întreprinderii sud-africane Barloworld și va fi controlată în comun de către Barloworld și Baywa. |
| --- | --- |

—

Întreprinderea comună va încorpora departamentele de mecanizare agricolă și de handling al materialelor ale întreprinderii sud-africane Barloworld și va fi controlată în comun de către Barloworld și Baywa.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Comission européene |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Comission européene

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

| 15.12.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 467/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 467/29

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8325 – KKR/Hilding Anders)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2016/C 467/16)

| 1. | La data de 8 decembrie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea KKR & Co. L.P. („KKR”, Statele Unite ale Americii) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Hilding Anders Holdings 3 AB („Hilding Anders”, Suedia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 8 decembrie 2016, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea KKR & Co. L.P. („KKR”, Statele Unite ale Americii) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Hilding Anders Holdings 3 AB („Hilding Anders”, Suedia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii KKR: gestionarea de active la nivel mondial și prestarea de servicii de consiliere financiară;
  —   în cazul întreprinderii Hilding Anders: conceperea, fabricarea și comercializarea de paturi, saltele și produse conexe. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii KKR: gestionarea de active la nivel mondial și prestarea de servicii de consiliere financiară;

—   în cazul întreprinderii Hilding Anders: conceperea, fabricarea și comercializarea de paturi, saltele și produse conexe.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.8325 – KKR/Hilding Anders, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.8325 – KKR/Hilding Anders, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---