# Službeni list C 426/2016

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 426 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.18. studenoga 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 426

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.18. studenoga 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| 2016/C 426/01 | Doprinosi LV. plenarne sjednice COSAC-a – Den Haag, 12.–14. lipnja 2016. | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

2016/C 426/01

Doprinosi LV. plenarne sjednice COSAC-a – Den Haag, 12.–14. lipnja 2016.

1

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

| 18.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 426/1

---

DOPRINOSI LV. PLENARNE SJEDNICE COSAC-a

Den Haag, 12.–14. lipnja 2016.

(2016/C 426/01)

1.   Metode parlamentarnog nazora

1.1.   COSAC pozdravlja činjenicu da nacionalni parlamenti, kako je i navedeno u njegovu 25. polugodišnjem izvješću, žele ostvariti aktivnu ulogu na razini EU-a uz puno poštovanje postojećih Ugovora EU-a. Štoviše, COSAC napominje da su za nacionalne parlamente glavne aktivnosti parlamentarnog nadzora na razini Unije nadzor vlada, kreiranje politika kao i njihova funkcija javnog foruma te aktivna razmjena s drugim nacionalnim parlamentima.

Stoga COSAC poziva nacionalne vlade i relevantne institucije EU-a da u što većoj mjeri i gdje je to primjereno olakšaju ostvarivanje ambicija parlamenata na razini EU-a te da doprinesu tom cilju, tj. da ga uzmu u obzir.

1.2.   COSAC ističe da, kada je riječ o prijedlozima Europske unije, većina nacionalnih parlamenata razmjenjuje informacije o političkom dijalogu i doprinosima supsidijarnosti. COSAC potiče parlamente da se koriste svim dostupnim kanalima za međusobnu razmjenu informacija, među ostalim i informacija o provedbi zakonodavstva EU-a, kako bi zauzeli stajališta o najrelevantnijim dosjeima EU-a. COSAC poziva parlamente da nastave iznalaziti nove načine za unapređenje suradnje u tom području.

1.3.   Poziva parlamente da u okviru budućih predsjedništava svake godine, u prvoj polovici, uz pomoć tajništva COSAC-a provedu godišnji pregled parlamentarnih prioriteta iz programa rada Komisije i da se pritom temelje na podacima dobivenima od svakog pojedinog nacionalnog parlamenta kao i da taj pregled podijele sa svim drugim parlamentima/domovima i proslijede ga institucijama EU-a.

1.4.   COSAC napominje da godišnji pregled parlamentarnih prioriteta može biti koristan za jačanje suradnje između nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta na nizu zakonodavnih dosjea. COSAC želi da parlamenti, koji su na to spremni, mogu surađivati u pripremi parlamentarnog nadzora nad zakonodavstvom Unije. U tu svrhu parlamenti se pozivaju da, na primjer, iskušaju nove oblike suradnje i razmjene u području parlamentarnog nadzora u kontekstu jednog ili dva odabrana prijedloga ili politike EU-a, uz najveću moguću potporu u okviru COSAC-a.

1.5.   COSAC pozdravlja ambiciju Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije u vezi s godišnjim programiranjem, kako je dogovoreno u okviru Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva. U pogledu godišnjeg programiranja COSAC poziva sve institucije EU-a na aktivnu razmjenu i raspravu s nacionalnim parlamentima.

1.6.   COSAC napominje da je Komisija smanjila broj prijedloga najavljenih u njezinu programu rada, ali da se ukupni broj prijedloga povećao. COSAC naglašava da bi realno godišnje programiranje institucija EU-a nacionalnim parlamentima moglo omogućiti optimalno ispunjavanje svoje uloge i odgovornosti.

2.   Izvjestitelji

2.1.   Kako je navedeno u njegovu 25. polugodišnjem izvješću, COSAC napominje da svi parlamenti ne imenuju izvjestitelje za dosjee o pitanjima povezanima s EU-om te je svjestan činjenice da se relevantna pravila i prakse među parlamentima razlikuju.

2.2.   COSAC pozdravlja aktivnu razmjenu između parlamentarnih izvjestitelja o dosjeima Europske unije i slijedom toga potiče parlamente na dodatan razvoj aktivne razmjene u cilju poboljšanja parlamentarnog nadzora u parlamentima.

3.   „Žuti karton” i „zeleni karton” (jačanje političkog dijaloga)

3.1.   COSAC ponovno ističe doprinos LIV. plenarne sjednice COSAC-a održane u Luxembourgu u pogledu „žutog kartona” (stavak 4.) i potrebe za poboljšanjem bez izmjena Ugovora. COSAC također ponavlja poziv Europskoj komisiji da razmotri izuzimanje određenih razdoblja iz roka od osam tjedana. Pozdravlja aktualno izuzimanje kolovoza i potiče Europsku komisiju da na isti način poduzme daljnje mjere u vezi s navedenim pozivom.

3.2.   COSAC podupire nastojanja Europske komisije da pruži kvalitetnije i pravodobnije odgovore na obrazložena mišljenja i doprinose nacionalnih parlamenata.

3.3.   COSAC prima na znanje da su u vezi s prijedlogom direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (COM(2016) 128) nacionalni parlamenti 11 država članica usvojili obrazložena mišljenja, što predstavlja 22 glasa, odnosno prag od jedne trećine glasova potrebne za pokretanje tzv. postupka žutog kartona.

COSAC podsjeća Europsku komisiju na njezinu obvezu jačanja uloge nacionalnih parlamenata, među ostalim i u vidu „stvaranja novog partnerstva s nacionalnim parlamentima”.

3.4.   Što se tiče uvođenja postupka „zelenog kartona” (jačanja političkog dijaloga), COSAC ponavlja doprinos LIV. plenarne sjednice COSAC-a održane u Luxemburgu (stavak 5.). Napominje da parlamenti imaju različite poglede na utvrđivanje donjeg praga za pokretanje postupka „zelenog kartona”, roka za sudjelovanje u tom postupku i vremenskog okvira za njegovo zaključivanje.

3.5.   COSAC će poduprijeti buduće inicijative u vezi s postupkom „zelenog kartona” onih parlamenata koji se odluče na takav korak kako bi se dodatno razvilo i istražilo korištenje ovim instrumentom u okviru političkog dijaloga s Komisijom i bez uvođenja novih službenih procedura. Poziva buduća predsjedništva COSAC-a da poduzmu daljnje mjere u vezi s prethodnim inicijativama poduzetima u tom smislu te da, kada se prikupi više informacija o potencijalu jačanja političkog dijaloga, nastoje predstaviti zaključke COSAC-a o, među ostalim, pragu, rokovima i vremenskom okviru postupka „zelenog kartona”.

4.   Trijalozi

4.1.   COSAC potiče parlamente na razmjenu informacija o trijalozima, npr. tijekom međuparlamentarnih sastanaka ili na razini izvjestitelja, s obzirom na to da se ta razmjena smatra korisnim instrumentom za unapređenje parlamentarnog nadzora nad poslovima Unije.

4.2.   COSAC pozdravlja Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva koji su sklopili Europski parlament, Vijeće i Komisija i u kojem su se usuglasili o tome da će jamčiti transparentnost zakonodavnih postupaka na temelju relevantnog zakonodavstva i sudske prakse, uključujući i primjereno vođenje trostranih pregovora.

4.3.   Nadalje, COSAC pozdravlja dogovor ovih triju institucija o tome da se pružanjem informacija nacionalnim parlamentima mora omogućiti da se oni u potpunosti koriste svojim ovlastima na temelju Ugovora. COSAC stoga ove tri institucije kao i nacionalne vlade poziva da u okviru svojih uloga nacionalnim parlamentima i javnosti pružaju relevantne informacije o trijalozima.

5.   Interakcije u okviru COSAC-a

5.1.   COSAC napominje da njegove plenarne sjednice pružaju jedinstvenu platformu u sklopu koje parlamenti mogu razmjenjivati mišljenja i stajališta o važnim političkim izazovima za Europsku uniju. COSAC naglašava važnost održavanja rasprava na visokoj razini u okviru svojih plenarnih sjednica; takve rasprave obuhvaćaju aktualne informacije, stručno znanje, a time i doprinose povjerenika Europske komisije.

COSAC također napominje, a to je navedeno i u njegovu 25. polugodišnjem izvješću, da većina parlamenata podupire daljnja poboljšanja kvalitete plenarnih sjednica kako bi se stvorilo dovoljno prostora za neformalno umrežavanje. Stoga COSAC poziva buduće predsjedničke trojke COSAC-a da i dalje osiguravaju dovoljno vremena za raspravu tijekom plenarnih sjednica te da istodobno omogućavaju dovoljno vremena za neformalne razmjene između izaslanika.

6.   Parlamenti i vladavina prava

6.1.   COSAC napominje da je institucionalna odgovornost za ostvarivanje ljudskih prava i njihovo uključivanje u domaće zakone, kao i za poštovanje i jačanje vladavine prava i demokratskog upravljanja, zajednička odgovornost nacionalnog parlamenta, izvršne i sudske vlasti te da je ugrađena u nacionalne ustavne tradicije.

6.2.   COSAC napominje da se EU temelji na zajedničkim vrijednostima kao što su vladavina prava, demokratsko upravljanje i ljudska prava, kako je utvrđeno u Ugovorima i Povelji Europske unije o temeljnim pravima, te da iz toga proizlaze odgovornosti za sve države članice Europske unije, pri čemu ugrožavanje i kršenje tih vrijednosti predstavlja zajednički problem za sve one koji te vrijednosti dijele i koji poštuju dogovorene obveze i norme.

6.3.   COSAC ističe da je poštovanje vladavine prava unutar Unije preduvjet za uzajamno priznavanje i povjerenje između država članica te između država članica i Unije kao i da je taj preduvjet neophodan za dobro funkcioniranje Unije u svim resornim područjima.

6.4.   COSAC podupire inicijative za uspostavu mehanizama trajnog dijaloga u sklopu relevantnih foruma o tim pitanjima. Kada se uspostave, ti mehanizmi mogu se pokazati korisnima u raspravama o politički osjetljivim pitanjima kršenja ljudskih prava i ugrožavanja vladavine prava.

6.5.   COSAC može poslužiti kao platforma za takav međuparlamentarni dijalog, kojim se promiče kultura poštovanja ljudskih prava, demokratskog upravljanja i vladavine prava u okviru Europske unije i njezinih država članica, nadopunjujući tako rad drugih platformi i skupština, kao što je npr. Parlamentarna skupština Vijeća Europe.

6.6.   COSAC pozdravlja dijalog o vladavini prava između država članica u Vijeću Europske unije čiji je cilj jačanje vladavine prava u Europskoj uniji i njezinim državama članicama. COSAC prima na znanje izvješće o vlastitoj inicijativi, u skladu s člankom 225. UFEU-a, o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, čiji se nacrt upravo sastavlja u Europskom parlamentu, te pozdravlja razmjene o takvim pitanjima s nacionalnim parlamentima.

6.7.   Ističe temeljnu i sve bitniju ulogu parlamenata u zaštiti i ostvarivanju vladavine prava, demokratskog upravljanja i ljudskih prava. Zbog svoje primarne uloge u izradi zakonodavstva parlamenti imaju važnu ulogu kontrole izvršne vlasti u pogledu provedbe i poštovanja međunarodno usuglašene vladavine prava te normi i obveza u području ljudskih prava na nacionalnoj razini kao i u postizanju veće razine demokratske legitimnosti i poštovanja vladavine prava i normi ljudskih prava.

6.8.   COSAC naglašava važnost interakcije nacionalnih parlamenata s društvom u kontekstu kontrole i očuvanja vrijednosti vladavine prava, demokratskog upravljanja i poštovanja ljudskih prava, normi i obveza, primjerice postupanjem u skladu s preporukama i međunarodnim mehanizmima za ljudska prava i izvješćima te preporukama, među ostalim, nacionalnih instituta za ljudska prava, nevladinih organizacija i civilnog društva.

6.9.   I dok vladavina prava, demokratsko upravljanje i ljudska prava zaslužuju trajnu pažnju, COSAC potiče nacionalne parlamente da u svom radu kontinuirano posvećuju pozornost vladavini prava, demokratskom upravljanju i ljudskim pravima te da se uključe u nacionalni i međunarodni dijalog o tim vrijednostima i da ga promiču. Najbolje prakse, kontrolni popisi drugih parlamenata i zajednički standardi i smjernice koje su razvila tijela poput Vijeća Europe trebale bi služiti kao orijentir te bi ih trebalo dalje razvijati.

7.   Parlamentarna diplomacija u okviru europske politike susjedstva

7.1.   COSAC napominje, kako je navedeno i u njegovu 25. polugodišnjem izvješću, da svi parlamenti sudjeluju u parlamentarnoj diplomaciji u prvom redu kako bi promicali temeljne vrijednosti (demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava), kako bi doprinijeli boljem međusobnom razumijevanju između zemalja, razmjenjivali informacije te znanja i iskustva.

7.2.   COSAC pozdravlja aktivnosti u sklopu parlamentarne diplomacije kojima se doprinosi europskoj politici susjedstva s ciljem produbljivanja odnosa, jačanja suradnje i partnerstava EU-a sa zemljama istočnog i južnog susjedstva, podupiranja i poticanja mira, sigurnosti i blagostanja.

7.3.   COSAC smatra da razvijanjem svojih parlamentarnih kontakata parlamenti kao institucije odnosno parlamentarci mogu podržati parlamente susjednih zemalja u procesu tranzicije, izgraditi mostove između sukobljenih strana te izraziti zabrinutost ili promicati univerzalne vrijednosti na način na koji se to tradicionalnom diplomacijom ne bi moglo postići. COSAC stoga potiče parlamente da i dalje sudjeluju u parlamentarnoj diplomaciji kao obliku diplomacije kojim se upotpunjuje tradicionalna diplomacija u području europske politike susjedstva.

7.4.   Kako bi se intenzivirao učinak parlamentarne diplomacije i bolje razumjele razlike u načinim rada parlamenata, COSAC potiče sve parlamente da razmjenjuju najbolje prakse u tom području kao i da sa zemljama europske politike susjedstva redovito organiziraju međusobne posjete i razmjenjuju informacije.

7.5.   Osim toga, COSAC potiče parlamente na suradnju i razmjenu informacija među sobom kao i s Europskim parlamentom i izvršnim vlastima s ciljem bolje usklađenosti u području parlamentarne diplomacije, posebno u okviru europske politike susjedstva.

8.   Migracije

8.1.   COSAC ističe važnost provedbe Europskog migracijskog programa uz poštovanje ljudskih prava i svih međunarodnih ugovora i konvencija kao i napora za suočavanje s glavnim uzrocima izbjegličkih i migrantskih tokova te potrebe za provedbom kratkoročnih i dugoročnih prioriteta, što će se postići stavljanjem jačeg naglaska na vanjsku dimenziju migracija, a u duhu partnerstva sa zemljama podrijetla i tranzita. Stoga COSAC poziva na strukturiranu strategiju kojom će se obuhvatiti vanjska dimenzija migracijske politike EU-a i koja će biti usmjerena na razvoj i stabilizaciju zemalja podrijetla migranata.

COSAC prepoznaje potrebu za iskazivanjem solidarnosti kada su u pitanju države članice koje se suočavaju s dosad nezabilježenim priljevom izbjeglica i migranata.

COSAC pozdravlja cilj Komisije usmjeren na reformu zajedničkog europskog sustava azila, a posebno prima na znanje bitne preinake Dublinske uredbe.

---