# Uradni list C 467/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 467 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5915. december 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 467

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5915. december 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2016/C 467/01 | Resolucija Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2016/C 467/01

Resolucija Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2016/C 467/02 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem | 3 |
| 2016/C 467/03 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju novih pristopov v mladinskem delu za odkrivanje in razvoj potenciala mladih | 8 |
| 2016/C 467/04 | Sklepi Sveta o športni diplomaciji | 12 |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 467/05 | Menjalni tečaji eura | 15 |
| 2016/C 467/06 | Sklep Komisije z dne 9. decembra 2016 o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji | 16 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2016/C 467/02

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem

3

2016/C 467/03

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju novih pristopov v mladinskem delu za odkrivanje in razvoj potenciala mladih

8

2016/C 467/04

Sklepi Sveta o športni diplomaciji

12

Evropska komisija

2016/C 467/05

Menjalni tečaji eura

15

2016/C 467/06

Sklep Komisije z dne 9. decembra 2016 o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

16

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 467/07 | Razpis za zbiranje predlogov EACEA/41/2016 v okviru programa Erasmus+ – Ključni ukrep 3: Podpora za reformo politik – Pobude za inovacije v politiki – Evropski projekti sodelovanja, usmerjeni v prihodnost, na področjih izobraževanja in usposabljanja | 18 |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2016/C 467/08 | Razpis javnega natečaja | 21 |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2016/C 467/09 | Sodba Sodišča z dne 2. oktobra 2015 v zadevi E-7/15 – Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški (Država Efte ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo – Mejne vrednosti nekaterih onesnaževal v zunanjem zraku – Načrt za kakovost zraka) | 22 |
| 2016/C 467/10 | Sodba Sodišča z dne 27. oktobra 2015 v zadevi E-10/15 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2009/126/ES o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih) | 23 |
| 2016/C 467/11 | Sodba Sodišča z dne 27. oktobra 2015 v zadevi E-11/15 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/83/EU o pravicah potrošnikov) | 24 |
| 2016/C 467/12 | Tožba družbe Marine Harvest ASA proti Nadzornemu organu Efte, vložena 20. septembra 2016 (Zadeva E-12/16) | 25 |
| 2016/C 467/13 | Tožba Nadzornega organa Efte proti Islandiji, vložena 26. septembra 2016 (Zadeva E-13/16) | 26 |
| 2016/C 467/14 | Tožba Nadzornega organa Efte proti Islandiji, vložena 26. septembra 2016 (Zadeva E-14/16) | 27 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 467/15 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 28 |
| 2016/C 467/16 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8325 – KKR/Hilding Anders) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 29 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2016/C 467/07

Razpis za zbiranje predlogov EACEA/41/2016 v okviru programa Erasmus+ – Ključni ukrep 3: Podpora za reformo politik – Pobude za inovacije v politiki – Evropski projekti sodelovanja, usmerjeni v prihodnost, na področjih izobraževanja in usposabljanja

18

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2016/C 467/08

Razpis javnega natečaja

21

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2016/C 467/09

Sodba Sodišča z dne 2. oktobra 2015 v zadevi E-7/15 – Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški (Država Efte ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo – Mejne vrednosti nekaterih onesnaževal v zunanjem zraku – Načrt za kakovost zraka)

(Država Efte ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo – Mejne vrednosti nekaterih onesnaževal v zunanjem zraku – Načrt za kakovost zraka)

22

2016/C 467/10

Sodba Sodišča z dne 27. oktobra 2015 v zadevi E-10/15 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2009/126/ES o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih)

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2009/126/ES o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih)

23

2016/C 467/11

Sodba Sodišča z dne 27. oktobra 2015 v zadevi E-11/15 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/83/EU o pravicah potrošnikov)

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/83/EU o pravicah potrošnikov)

24

2016/C 467/12

Tožba družbe Marine Harvest ASA proti Nadzornemu organu Efte, vložena 20. septembra 2016 (Zadeva E-12/16)

25

2016/C 467/13

Tožba Nadzornega organa Efte proti Islandiji, vložena 26. septembra 2016 (Zadeva E-13/16)

26

2016/C 467/14

Tožba Nadzornega organa Efte proti Islandiji, vložena 26. septembra 2016 (Zadeva E-14/16)

27

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2016/C 467/15

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

28

2016/C 467/16

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8325 – KKR/Hilding Anders) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/1

---

Resolucija Sveta o programu za nova znanja in spretnosti za vključujočo in konkurenčno Evropo

(2016/C 467/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

PRIZNAVA NOV POLITIČNI OKVIR, v katerem:

| — | novi načini dela, avtomatizacija in robotizacija vplivajo na tiste vrste znanja, spretnosti in kompetenc, ki so potrebne v vse bolj konkurenčnem, kompleksnem in večkulturnem svetu; mnogi gospodarski sektorji doživljajo hitre tehnološke in strukturne spremembe; so postali digitalna kompetenca ter prečna znanja in spretnosti predpogoj za premostitev pomanjkanja znanj in spretnosti ter neskladij v zvezi z njimi ter za zagotavljanje, da bodo lahko ljudje opravljali delo in se prilagajali novim delovnim mestom in družbenim spremembam, |
| --- | --- |

—

novi načini dela, avtomatizacija in robotizacija vplivajo na tiste vrste znanja, spretnosti in kompetenc, ki so potrebne v vse bolj konkurenčnem, kompleksnem in večkulturnem svetu; mnogi gospodarski sektorji doživljajo hitre tehnološke in strukturne spremembe; so postali digitalna kompetenca ter prečna znanja in spretnosti predpogoj za premostitev pomanjkanja znanj in spretnosti ter neskladij v zvezi z njimi ter za zagotavljanje, da bodo lahko ljudje opravljali delo in se prilagajali novim delovnim mestom in družbenim spremembam,

| — | nizke ravni temeljnih spretnosti, digitalne kompetence ter prečnih znanj in spretnosti lahko ogrozijo zaposljivost in dejavno udejstvovanje v družbi, |
| --- | --- |

—

nizke ravni temeljnih spretnosti, digitalne kompetence ter prečnih znanj in spretnosti lahko ogrozijo zaposljivost in dejavno udejstvovanje v družbi,

| — | se poleg tega in v različnem obsegu v nekaterih delih Evrope pojavljajo dolgotrajna obdobja nizke stopnje gospodarske rasti in zaposlovanja, ki še zlasti vplivajo na mlade, problematika staranja prebivalstva ter povečani migracijski tokovi, nizke stopnje inovacij in nova varnostna tveganja; |
| --- | --- |

—

se poleg tega in v različnem obsegu v nekaterih delih Evrope pojavljajo dolgotrajna obdobja nizke stopnje gospodarske rasti in zaposlovanja, ki še zlasti vplivajo na mlade, problematika staranja prebivalstva ter povečani migracijski tokovi, nizke stopnje inovacij in nova varnostna tveganja;

| 1. | SE SEZNANJA S Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – program za nova znanja in spretnosti za Evropo: Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (1); POZDRAVLJA prispevek k skupnim prizadevanjem za razvoj spretnosti v EU in k povezovanju sfer dela in izobraževanja ter OPOZARJA, da bodo zadevna telesa Sveta pregledala posamezne predloge iz programa za nova znanja in spretnosti za Evropo; |
| --- | --- |

1.

SE SEZNANJA S Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – program za nova znanja in spretnosti za Evropo: Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (1); POZDRAVLJA prispevek k skupnim prizadevanjem za razvoj spretnosti v EU in k povezovanju sfer dela in izobraževanja ter OPOZARJA, da bodo zadevna telesa Sveta pregledala posamezne predloge iz programa za nova znanja in spretnosti za Evropo;

| 2. | SE STRINJA, da je zaradi bistvenega pomena treba poudariti naslednje:






  (a) | poslanstvo izobraževanja in usposabljanja je priprava ne samo za vključevanje na trg dela, ampak tudi prispevanje k socialni vključenosti in koheziji, s pomočjo širšega osebnega razvoja posameznikov in vseživljenjskega učenja, katerih cilj je kritičen, samozavesten, dejaven in neodvisen državljan, ki je sposoben razumeti kompleksnost sodobne družbe in pripravljen na soočanje s hitrimi spremembami, ki se dogajajo znotraj nje. Pomembno je, da se ne usmerimo zgolj na trenutne potrebe trga dela, pač pa tudi na tiste vidike izobraževanja in usposabljanja, na podlagi katerih se lahko spodbujajo inovacije, podjetništvo in ustvarjalnost, oblikujejo sektorji, ustvarjajo delovna mesta in novi trgi, krepi vloga ljudi (vključno z najbolj ranljivimi), bogati demokratično življenje ter razvija dejaven, nadarjen in aktiven državljan. Zaradi nedavnih tragičnih dogodkov, povezanih z radikalizacijo v nekaterih delih Evrope, je še pomembneje, da se poseben poudarek nameni državljanskim, demokratičnim in medkulturnim kompetencam ter kritičnemu razmišljanju; |
| --- | --- | --- |

2.

SE STRINJA, da je zaradi bistvenega pomena treba poudariti naslednje:

(a)

poslanstvo izobraževanja in usposabljanja je priprava ne samo za vključevanje na trg dela, ampak tudi prispevanje k socialni vključenosti in koheziji, s pomočjo širšega osebnega razvoja posameznikov in vseživljenjskega učenja, katerih cilj je kritičen, samozavesten, dejaven in neodvisen državljan, ki je sposoben razumeti kompleksnost sodobne družbe in pripravljen na soočanje s hitrimi spremembami, ki se dogajajo znotraj nje. Pomembno je, da se ne usmerimo zgolj na trenutne potrebe trga dela, pač pa tudi na tiste vidike izobraževanja in usposabljanja, na podlagi katerih se lahko spodbujajo inovacije, podjetništvo in ustvarjalnost, oblikujejo sektorji, ustvarjajo delovna mesta in novi trgi, krepi vloga ljudi (vključno z najbolj ranljivimi), bogati demokratično življenje ter razvija dejaven, nadarjen in aktiven državljan. Zaradi nedavnih tragičnih dogodkov, povezanih z radikalizacijo v nekaterih delih Evrope, je še pomembneje, da se poseben poudarek nameni državljanskim, demokratičnim in medkulturnim kompetencam ter kritičnemu razmišljanju;

| (b) | učenci vseh starosti potrebujejo odlične učitelje in mentorje, da bi razvili širok nabor kompetenc in ustrezen odnos, saj vse to potrebujejo tako za življenje kot tudi za prihodnje delo. Učitelji in vodje usposabljanja so za učence lahko navdih in jim pomagajo pri pridobivanju višjega in ustreznejšega znanja, spretnosti in kompetenc ter imajo ključno vlogo pri uvajanju novih metod poučevanja in učenja. Vendar pa so potrebna stalna in vztrajna prizadevanja za privabljanje in ohranjanje talentov, odličnost učiteljskega poklica ter podporo temu z zagotavljanjem, da imajo učitelji in vodje usposabljanja ustrezno delovno okolje in da posodabljajo svoje znanje o najnovejšem razvoju ter da razvijajo pristop, ki je odprt do tehnoloških in družbenih sprememb, ki se dogajajo okoli njih; |
| --- | --- |

(b)

učenci vseh starosti potrebujejo odlične učitelje in mentorje, da bi razvili širok nabor kompetenc in ustrezen odnos, saj vse to potrebujejo tako za življenje kot tudi za prihodnje delo. Učitelji in vodje usposabljanja so za učence lahko navdih in jim pomagajo pri pridobivanju višjega in ustreznejšega znanja, spretnosti in kompetenc ter imajo ključno vlogo pri uvajanju novih metod poučevanja in učenja. Vendar pa so potrebna stalna in vztrajna prizadevanja za privabljanje in ohranjanje talentov, odličnost učiteljskega poklica ter podporo temu z zagotavljanjem, da imajo učitelji in vodje usposabljanja ustrezno delovno okolje in da posodabljajo svoje znanje o najnovejšem razvoju ter da razvijajo pristop, ki je odprt do tehnoloških in družbenih sprememb, ki se dogajajo okoli njih;

| (c) | tesnejše povezave med izobraževanjem in usposabljanjem ter sfero dela z vključevanjem vseh ustreznih deležnikov ima ključno vlogo pri zagotavljanju, da se sprosti potencial in nadarjenost vsakega posameznika, kar bo pripomoglo k temu, da bo lažje zaposljiv ter se vključeval v družbo in dejavno udejstvoval v njej; take povezave bodo pripomogle tudi k temu, da bodo sistemi izobraževanja in usposabljanja še naprej prožni ter odzivni na spremembe v družbi in na trgu dela. Pomembno je tudi spodbujati delodajalce, da zaposlene vključijo v vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

(c)

tesnejše povezave med izobraževanjem in usposabljanjem ter sfero dela z vključevanjem vseh ustreznih deležnikov ima ključno vlogo pri zagotavljanju, da se sprosti potencial in nadarjenost vsakega posameznika, kar bo pripomoglo k temu, da bo lažje zaposljiv ter se vključeval v družbo in dejavno udejstvoval v njej; take povezave bodo pripomogle tudi k temu, da bodo sistemi izobraževanja in usposabljanja še naprej prožni ter odzivni na spremembe v družbi in na trgu dela. Pomembno je tudi spodbujati delodajalce, da zaposlene vključijo v vseživljenjsko učenje;

| (d) | osvojitev digitalne kompetence v zgodnjem otroštvu je bistvenega pomena, toda pri izobraževanju in usposabljanju se je treba odzvati ne samo na trenutne potrebe na trgu dela po natančno opredeljenih tehničnih spretnostih, temveč tudi na dolgoročnejši cilj razvijanja prožnega mišljenja in radovednosti, ki sta potrebna za prilagajanje in pridobitev novih, še neopredeljenih znanj, spretnosti in kompetenc, ki bodo potrebni za usmerjanje tehnološkega razvoja v prihodnje; |
| --- | --- |

(d)

osvojitev digitalne kompetence v zgodnjem otroštvu je bistvenega pomena, toda pri izobraževanju in usposabljanju se je treba odzvati ne samo na trenutne potrebe na trgu dela po natančno opredeljenih tehničnih spretnostih, temveč tudi na dolgoročnejši cilj razvijanja prožnega mišljenja in radovednosti, ki sta potrebna za prilagajanje in pridobitev novih, še neopredeljenih znanj, spretnosti in kompetenc, ki bodo potrebni za usmerjanje tehnološkega razvoja v prihodnje;

| (e) | ukrepe, opredeljene v programu za nova znanja in spretnosti za Evropo, bi bilo treba izvajati skladno s strateškim okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), saj ta združuje vse oblike učenja, vsestransko spoštuje subsidiarnost, ponuja učinkovito izhodišče za podporo politik držav članic ter spodbuja sodelovanje na ravni EU, pa tudi z drugimi ustreznimi političnimi procesi, kot je evropski semester. Ureditve glede usklajevanja na evropski ravni na področju izobraževanja, usposabljanja in spretnosti ter vprašanj v zvezi s poročanjem, morajo biti uspešne in učinkovite, države članice in Komisija pa se morajo z njimi strinjati. Treba je vsestransko izkoristiti strokovno znanje držav članic, in sicer na podlagi že obstoječih struktur; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe, opredeljene v programu za nova znanja in spretnosti za Evropo, bi bilo treba izvajati skladno s strateškim okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), saj ta združuje vse oblike učenja, vsestransko spoštuje subsidiarnost, ponuja učinkovito izhodišče za podporo politik držav članic ter spodbuja sodelovanje na ravni EU, pa tudi z drugimi ustreznimi političnimi procesi, kot je evropski semester. Ureditve glede usklajevanja na evropski ravni na področju izobraževanja, usposabljanja in spretnosti ter vprašanj v zvezi s poročanjem, morajo biti uspešne in učinkovite, države članice in Komisija pa se morajo z njimi strinjati. Treba je vsestransko izkoristiti strokovno znanje držav članic, in sicer na podlagi že obstoječih struktur;

| (f) | treba je razmisliti o razpoložljivosti ustreznih finančnih sredstev EU, da se zagotovi izvedljivost dogovorjenih ukrepov v okviru programa za nova znanja in spretnosti za Evropo; |
| --- | --- |

(f)

treba je razmisliti o razpoložljivosti ustreznih finančnih sredstev EU, da se zagotovi izvedljivost dogovorjenih ukrepov v okviru programa za nova znanja in spretnosti za Evropo;

| 3. | POZIVA Komisijo, naj to resolucijo upošteva pri predlaganju nadaljnjih ciljev v okviru programa za nova znanja in spretnosti za Evropo. |
| --- | --- |

3.

POZIVA Komisijo, naj to resolucijo upošteva pri predlaganju nadaljnjih ciljev v okviru programa za nova znanja in spretnosti za Evropo.

---

(1)  Dok. 10038/16.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/3

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem

(2016/C 467/02)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, ki:

ŽELIJO OPOZORITI na politično ozadje tega vprašanja, ki je orisano v Prilogi, in zlasti na Deklaracijo o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem (1), ter

UGOTAVLJAJO, da:

| — | je Evropska unija skupni prostor gradnje območja blaginje in miru, ki ga označuje sobivanje in spoštovanje raznolikosti na podlagi skupnih vrednot in načel iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

—

je Evropska unija skupni prostor gradnje območja blaginje in miru, ki ga označuje sobivanje in spoštovanje raznolikosti na podlagi skupnih vrednot in načel iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji;

| — | je zaradi groženj Evropi, ki jih pomenijo nedavna teroristična dejanja, preprečevanje in zatiranje radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem (2), še toliko bolj nujno. Številni teroristični osumljenci so bili radikalizirani državljani Evropske unije, ki so jih poleg neposrednih stikov pogosto spodnesli od zunaj izvirajoči ideološki vplivi prek prodornih in prilagodljivi tehnoloških sredstev za novačenje in napeljevanje; |
| --- | --- |

—

je zaradi groženj Evropi, ki jih pomenijo nedavna teroristična dejanja, preprečevanje in zatiranje radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem (2), še toliko bolj nujno. Številni teroristični osumljenci so bili radikalizirani državljani Evropske unije, ki so jih poleg neposrednih stikov pogosto spodnesli od zunaj izvirajoči ideološki vplivi prek prodornih in prilagodljivi tehnoloških sredstev za novačenje in napeljevanje;

| — | so osebne in socialne okoliščine, ki predstavljajo plodna tla za radikalizacijo, zlasti pri mladih, kompleksne in večplastne, pri njih pa gre lahko za: močan občutek osebne in/ali kulturne odtujenosti, resnično in/ali občuteno nepravičnost, ksenofobijo in diskriminacijo, omejene možnosti za izobraževanje, usposabljanje ali zaposlitev, družbeno marginalizacijo, degradiranost urbanih območij in podeželja, geopolitične interese, izkrivljena ideološka in verska prepričanja, neurejene družinske razmere, osebne travme ali težave z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

—

so osebne in socialne okoliščine, ki predstavljajo plodna tla za radikalizacijo, zlasti pri mladih, kompleksne in večplastne, pri njih pa gre lahko za: močan občutek osebne in/ali kulturne odtujenosti, resnično in/ali občuteno nepravičnost, ksenofobijo in diskriminacijo, omejene možnosti za izobraževanje, usposabljanje ali zaposlitev, družbeno marginalizacijo, degradiranost urbanih območij in podeželja, geopolitične interese, izkrivljena ideološka in verska prepričanja, neurejene družinske razmere, osebne travme ali težave z duševnim zdravjem;

| — | kompleksna naloga doseganja manjše ranljivosti družbe pred radikalizacijo ter odkrivanje in onemogočanje ideoloških sprožilcev za nasilni ekstremizem terjajo medinstitucionalno zavezništvo akterjev z različnih področij; |
| --- | --- |

—

kompleksna naloga doseganja manjše ranljivosti družbe pred radikalizacijo ter odkrivanje in onemogočanje ideoloških sprožilcev za nasilni ekstremizem terjajo medinstitucionalno zavezništvo akterjev z različnih področij;

| — | se je ključno lotiti vsakršne radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem, ne glede na versko in/ali politično ideologijo, iz katere izhaja; |
| --- | --- |

—

se je ključno lotiti vsakršne radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem, ne glede na versko in/ali politično ideologijo, iz katere izhaja;

PRIZNAVAJO, da je za zaščito našega načina življenja in zagotavljanje boljših možnosti za mlade nujno treba vzpostaviti medsektorsko sodelovanje ter zagotoviti podporo EU za ukrepe držav članic na področju preprečevanja radikalizacije (3);

POUDARJAJO pomen krepitve sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne na področju preprečevanja radikalizacije in širjenja človekovih pravic, kot so Združeni narodi (zlasti Unesco), Svet Evrope, OECD in drugi večstranski forumi;

POZDRAVLJAJO sporočilo Komisije (4) o spodbujanju preprečevanja radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem;

Preventivna vloga izobraževanja in mladinskega dela

SE STRINJAJO, da izobraževanje in usposabljanje, vključno s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem, predstavljata prodorno sredstvo za spodbujanje skupnih vrednot (5), npr. s poukom iz človekovih pravic in z državljansko vzgojo, izobraževalnimi programi s poudarkom na naukih iz preteklosti ter vključujočim učnim okoljem, spodbujanjem udeležbe, socialne mobilnosti in vključenosti, saj se tako krepijo temelji družbe in demokratičnega življenja;

SOGLAŠAJO, da so mladinsko delo, amatersko športno udejstvovanje in kulturne dejavnosti lahko učinkovita pot do mladih, ki so izpostavljeni radikalizaciji. Ker prihajajo iz različnih okolij, je nujen individualni pristop;

POUDARJAJO, da je odkrivanje alarmantnega vedenja in ukrepanje že ob zgodnjih znakih radikalizacije ključnega pomena, pri čemer bi morali vsi pristojni akterji (6) komunicirati in tesno sodelovati s starši, vrstniki in širšo družino;

POUDARJAJO, da so kognitivne sposobnosti sicer bistvenega pomena, vendar pa je treba v učnem procesu razvijati tudi socialne, državljanske in medkulturne kompetence, spretnosti komuniciranja in reševanja konfliktov, empatijo, odgovornost, kritično razmišljanje in medijsko pismenost (7);

SOGLAŠAJO, da je treba učitelje, pedagoge (8) in drugo učno osebje bolje usposobiti in opremiti za odzivanje na različnost in potrebe vseh učencev ter za podajanje skupnih vrednot s pozitivnim diskurzom, življenjskimi izkušnjami in miroljubnimi svetovnimi nazori;

MENIJO, da bi bilo treba preprečevanje radikalizacije opreti tudi na ukrepe, ki bi se financirali zlasti v okviru programa Erasmus+, evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Obzorja 2020, Ustvarjalne Evrope, programa Evropa za državljane, programa za pravice, enakost in državljanstvo ter Sklada za notranjo varnost;

Varnostna razsežnost pri reševanju vprašanja radikalizacije

| — | UGOTAVLJAJO, da radikalizacija, ki vodi v terorizem in nasilni ekstremizem, pomeni velik in spreminjajoč se izziv za varnost naših državljanov, ki se ga je treba celostno lotiti v prvi vrsti v državah članicah, zlasti na lokalni ravni, pa tudi z usklajeno podporo na ravni EU v skladu s Pogodbama; |
| --- | --- |

—

UGOTAVLJAJO, da radikalizacija, ki vodi v terorizem in nasilni ekstremizem, pomeni velik in spreminjajoč se izziv za varnost naših državljanov, ki se ga je treba celostno lotiti v prvi vrsti v državah članicah, zlasti na lokalni ravni, pa tudi z usklajeno podporo na ravni EU v skladu s Pogodbama;

| — | UGOTAVLJAJO, da nedavni teroristični napadi in poskusi napadov v Evropi kažejo, da se je globalna teroristična grožnja še bolj decentralizirala, postala še bolj kompleksna in jo je v številnih pogledih težje izslediti, deloma tudi zaradi vse hitrejšega procesa radikalizacije; |
| --- | --- |

—

UGOTAVLJAJO, da nedavni teroristični napadi in poskusi napadov v Evropi kažejo, da se je globalna teroristična grožnja še bolj decentralizirala, postala še bolj kompleksna in jo je v številnih pogledih težje izslediti, deloma tudi zaradi vse hitrejšega procesa radikalizacije;

| — | SE ZAVEDAJO, da bi se lahko povečalo število povratnikov, vključno zlasti z vračajočimi se tujimi terorističnimi borci, njihovimi družinami in mladoletniki; |
| --- | --- |

—

SE ZAVEDAJO, da bi se lahko povečalo število povratnikov, vključno zlasti z vračajočimi se tujimi terorističnimi borci, njihovimi družinami in mladoletniki;

| — | PRIZNAVAJO, da je za odločen odziv na nadnacionalne grožnje radikalizacije, poleg notranjih preventivnih ukrepov v EU, potrebno hitro zunanje ukrepanje EU za odpravo njenih temeljnih vzrokov, s posebnim poudarkom na sodelovanju z regijo Zahodnega Balkana, Turčijo in severno Afriko in podpori tem regijam; |
| --- | --- |

—

PRIZNAVAJO, da je za odločen odziv na nadnacionalne grožnje radikalizacije, poleg notranjih preventivnih ukrepov v EU, potrebno hitro zunanje ukrepanje EU za odpravo njenih temeljnih vzrokov, s posebnim poudarkom na sodelovanju z regijo Zahodnega Balkana, Turčijo in severno Afriko in podpori tem regijam;

Boj proti teroristični propagandi in sovražnemu govoru na spletu

| — | SO SEZNANJENI s potrebo po vključitvi ponudnikov storitev in sodelovanju z njimi v boju proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu (9) – in sicer ob polnem spoštovanju svobode izražanja– zaradi vloge družbenih medijev kot prvovrstnega instrumenta za ciljno usmerjanje, pridobivanje in aktiviranje potencialnih skrajnežev, da storijo nasilna dejanja, ter POUDARJAJO pomen pristopa, ki bo vključeval raznotere deležnike (10); |
| --- | --- |

—

SO SEZNANJENI s potrebo po vključitvi ponudnikov storitev in sodelovanju z njimi v boju proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu (9) – in sicer ob polnem spoštovanju svobode izražanja– zaradi vloge družbenih medijev kot prvovrstnega instrumenta za ciljno usmerjanje, pridobivanje in aktiviranje potencialnih skrajnežev, da storijo nasilna dejanja, ter POUDARJAJO pomen pristopa, ki bo vključeval raznotere deležnike (10);

| — | POUDARJAJO vlogo internetnega foruma EU pri razvoju načinov za zmanjšanje dostopnosti terorističnih vsebin na spletu in za krepitev vloge partnerjev civilne družbe pri zagotavljanju alternativnega diskurza na spletu; |
| --- | --- |

—

POUDARJAJO vlogo internetnega foruma EU pri razvoju načinov za zmanjšanje dostopnosti terorističnih vsebin na spletu in za krepitev vloge partnerjev civilne družbe pri zagotavljanju alternativnega diskurza na spletu;

| — | PRIZNAVAJO pomembno delo, ki so ga opravili Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), omrežje za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN) in njegov center odličnosti ter svetovalna skupina za strateško komuniciranje v zvezi s Sirijo (SSCAT), ter POUDARJAJO pomen ustrezne povezave med nacionalnimi in lokalnimi akterji; |
| --- | --- |

—

PRIZNAVAJO pomembno delo, ki so ga opravili Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), omrežje za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN) in njegov center odličnosti ter svetovalna skupina za strateško komuniciranje v zvezi s Sirijo (SSCAT), ter POUDARJAJO pomen ustrezne povezave med nacionalnimi in lokalnimi akterji;

| — | MENIJO, da imajo lahko pobude na spletu kot tudi drugod, ki predstavljajo alternativen, pozitiven in zmeren diskurz, ključno vlogo pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja in preprečevanja radikalizacije; OPOZARJAJO, da sta potrebna nadaljnje vrednotenje in analiza učinka protidiskurza, in |
| --- | --- |

—

MENIJO, da imajo lahko pobude na spletu kot tudi drugod, ki predstavljajo alternativen, pozitiven in zmeren diskurz, ključno vlogo pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja in preprečevanja radikalizacije; OPOZARJAJO, da sta potrebna nadaljnje vrednotenje in analiza učinka protidiskurza, in

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| — | spodbujajo sodelovanje med ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, lokalnimi skupnostmi, lokalnimi in pokrajinskimi upravami, starši, širšimi družinami, akterji na področju mladine, prostovoljci in civilno družbo v prid vključenosti in okrepitvi občutka pripadnosti in pozitivni identiteti; |
| --- | --- |

—

spodbujajo sodelovanje med ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, lokalnimi skupnostmi, lokalnimi in pokrajinskimi upravami, starši, širšimi družinami, akterji na področju mladine, prostovoljci in civilno družbo v prid vključenosti in okrepitvi občutka pripadnosti in pozitivni identiteti;

| — | poskrbijo za še širšo kompetentnost učiteljev, pedagogov in drugega učnega osebja, tako da bodo zmožni prepoznavanja zgodnjih znakov radikaliziranega vedenja ter „težavnih pogovorov“ (11), ki odpirajo dialog z učenci in drugimi mladimi o občutljivih temah, povezanih z osebnimi občutji, načeli in prepričanji; |
| --- | --- |

—

poskrbijo za še širšo kompetentnost učiteljev, pedagogov in drugega učnega osebja, tako da bodo zmožni prepoznavanja zgodnjih znakov radikaliziranega vedenja ter „težavnih pogovorov“ (11), ki odpirajo dialog z učenci in drugimi mladimi o občutljivih temah, povezanih z osebnimi občutji, načeli in prepričanji;

| — | po potrebi uporabljajo obstoječa in razvijajo nova orodja in gradiva za učitelje, pedagoge in drugo učno osebje, vključno z mrežami, v okviru katerih bodo lahko izmenjavali nasvete in napotke o tem, kako ravnati v težavnih primerih, in dežurnimi telefonskimi linijami za mlade; |
| --- | --- |

—

po potrebi uporabljajo obstoječa in razvijajo nova orodja in gradiva za učitelje, pedagoge in drugo učno osebje, vključno z mrežami, v okviru katerih bodo lahko izmenjavali nasvete in napotke o tem, kako ravnati v težavnih primerih, in dežurnimi telefonskimi linijami za mlade;

| — | pospešujejo svetovljansko in državljansko vzgojo ter prostovoljstvo v prid krepitvi socialnih, državljanskih in medkulturnih kompetenc; |
| --- | --- |

—

pospešujejo svetovljansko in državljansko vzgojo ter prostovoljstvo v prid krepitvi socialnih, državljanskih in medkulturnih kompetenc;

| — | spodbujajo vključujoče (12) izobraževanje za vse otroke in mlade in se obenem borijo proti rasizmu, ksenofobiji, ustrahovanjem in diskriminaciji na kakršni koli podlagi; |
| --- | --- |

—

spodbujajo vključujoče (12) izobraževanje za vse otroke in mlade in se obenem borijo proti rasizmu, ksenofobiji, ustrahovanjem in diskriminaciji na kakršni koli podlagi;

| — | se ob podpori Komisije in zadevnih agencij EU lotijo vprašanja uporabe interneta za radikalizacijo, ki vodi v terorizem, in za namene novačenja, zlasti z razvojem sodelovanja s ponudniki storitev, sodelovanjem pri strateškem komuniciranju in po potrebi pri enotah za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin, ob tem pa spoštujejo temeljne pravice in ravnajo v skladu z mednarodnopravnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

—

se ob podpori Komisije in zadevnih agencij EU lotijo vprašanja uporabe interneta za radikalizacijo, ki vodi v terorizem, in za namene novačenja, zlasti z razvojem sodelovanja s ponudniki storitev, sodelovanjem pri strateškem komuniciranju in po potrebi pri enotah za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin, ob tem pa spoštujejo temeljne pravice in ravnajo v skladu z mednarodnopravnimi obveznostmi;

| — | podpirajo delo internetnega foruma EU in delo Europolovega Evropskega centra za boj proti terorizmu (ECTC), zlasti delo enote EU za prijavljanje internetnih vsebin; |
| --- | --- |

—

podpirajo delo internetnega foruma EU in delo Europolovega Evropskega centra za boj proti terorizmu (ECTC), zlasti delo enote EU za prijavljanje internetnih vsebin;

| — | podpirajo organizacije civilne družbe pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja in preprečevanju zločinov iz sovraštva, sovražnega govora in teroristične propagande s pozitivnimi alternativami nasilnemu ekstremističnemu diskurzu in ideologijam, pa tudi z oblikovanjem protidiskurza nasproti nasilnim ekstremističnim ideologijam; |
| --- | --- |

—

podpirajo organizacije civilne družbe pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja in preprečevanju zločinov iz sovraštva, sovražnega govora in teroristične propagande s pozitivnimi alternativami nasilnemu ekstremističnemu diskurzu in ideologijam, pa tudi z oblikovanjem protidiskurza nasproti nasilnim ekstremističnim ideologijam;

| — | uporabljajo omrežja na ravni EU za nadaljnjo izmenjavo „najboljših praks“ v zvezi z bojem proti radikalizaciji, kakršen je center odličnosti v okviru mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji; |
| --- | --- |

—

uporabljajo omrežja na ravni EU za nadaljnjo izmenjavo „najboljših praks“ v zvezi z bojem proti radikalizaciji, kakršen je center odličnosti v okviru mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji;

| — | s prenosom SSCAT (svetovalne skupine za strateško komuniciranje v zvezi s Sirijo) v okvir Evropske mreže za strateške komunikacije (ESCN) še naprej uporabljajo svetovalne storitve in storitve za izmenjavo informacij, ki jih ponuja ESCN, za boljše razumevanje radikalizacije in polarizacije v skupnostih po Evropi ter odzivanje nanju, na primer z vključevanjem svojega osebja v bruseljsko ESCN; |
| --- | --- |

—

s prenosom SSCAT (svetovalne skupine za strateško komuniciranje v zvezi s Sirijo) v okvir Evropske mreže za strateške komunikacije (ESCN) še naprej uporabljajo svetovalne storitve in storitve za izmenjavo informacij, ki jih ponuja ESCN, za boljše razumevanje radikalizacije in polarizacije v skupnostih po Evropi ter odzivanje nanju, na primer z vključevanjem svojega osebja v bruseljsko ESCN;

| — | še naprej razvijajo programe za deradikalizacijo, umik iz nasilja in rehabilitacijo za povratnike, zlasti tudi za vračajoče se teroristične borce, njihove družine in mladoletnike; |
| --- | --- |

—

še naprej razvijajo programe za deradikalizacijo, umik iz nasilja in rehabilitacijo za povratnike, zlasti tudi za vračajoče se teroristične borce, njihove družine in mladoletnike;

POZIVAJO Komisijo, naj:

| — | v tesnem sodelovanju z državami članicami na podlagi dobrih praks naprej pripravlja poseben priročnik (13) za mladinske delavce, ki bo mladim v pomoč pri razvijanju njihove demokratične odpornosti, medijske pismenosti, strpnosti, kritičnega razmišljanja in spretnosti reševanja konfliktov; |
| --- | --- |

—

v tesnem sodelovanju z državami članicami na podlagi dobrih praks naprej pripravlja poseben priročnik (13) za mladinske delavce, ki bo mladim v pomoč pri razvijanju njihove demokratične odpornosti, medijske pismenosti, strpnosti, kritičnega razmišljanja in spretnosti reševanja konfliktov;

| — | spodbuja in podpira medsebojno učenje in raziskovanje za učitelje, pedagoge in drugo učno osebje, strokovnjake, oblikovalce politik in raziskovalce ter tako omogoči izmenjavanje najboljših praks in doseganje boljšega razumevanja problema radikalizacije, med drugim z oblikovanjem strateškega okvira in spletnim zbornikom dobrih praks (14); |
| --- | --- |

—

spodbuja in podpira medsebojno učenje in raziskovanje za učitelje, pedagoge in drugo učno osebje, strokovnjake, oblikovalce politik in raziskovalce ter tako omogoči izmenjavanje najboljših praks in doseganje boljšega razumevanja problema radikalizacije, med drugim z oblikovanjem strateškega okvira in spletnim zbornikom dobrih praks (14);

| — | glede na to, da gre pri preprečevanju radikalizacije in boju proti njej za pereč in izredno večplasten izziv, naj organizira konferenco raznoterih deležnikov (15), na kateri se bodo srečali različni sektorji in relevantni deležniki (npr. s področja pravosodja, notranjih zadev, izobraževanja, mladine, športa, kulture in socialnih zadev) ter mladi; |
| --- | --- |

—

glede na to, da gre pri preprečevanju radikalizacije in boju proti njej za pereč in izredno večplasten izziv, naj organizira konferenco raznoterih deležnikov (15), na kateri se bodo srečali različni sektorji in relevantni deležniki (npr. s področja pravosodja, notranjih zadev, izobraževanja, mladine, športa, kulture in socialnih zadev) ter mladi;

| — | pospešuje medsebojno razumevanje in spoštovanje med študenti in drugimi mladimi iz EU in tretjih držav z neposrednimi in virtualnimi izmenjavami, na primer z razširitvijo omrežja eTwinning Plus na izbrane države v sosedstvu EU in virtualnimi mladinskimi izmenjavami v okviru Erasmus+; |
| --- | --- |

—

pospešuje medsebojno razumevanje in spoštovanje med študenti in drugimi mladimi iz EU in tretjih držav z neposrednimi in virtualnimi izmenjavami, na primer z razširitvijo omrežja eTwinning Plus na izbrane države v sosedstvu EU in virtualnimi mladinskimi izmenjavami v okviru Erasmus+;

| — | spodbuja neposredne stike med mladimi iz prikrajšanih okolij ter pozitivnimi vzorniki, kot so umetniki, športniki ali podjetniki, in vsakršnimi zgodbami o uspehu, ki pritegnejo mlade, da bi jim bile v navdih s stvarnimi življenjskimi izkušnjami (16). V pomoč pri oblikovanju verodostojnih pozitivnih alternativ nasilnemu ekstremističnemu diskurzu bi o svojih izkušnjah lahko spregovorili nekdanji radikaliziranci; |
| --- | --- |

—

spodbuja neposredne stike med mladimi iz prikrajšanih okolij ter pozitivnimi vzorniki, kot so umetniki, športniki ali podjetniki, in vsakršnimi zgodbami o uspehu, ki pritegnejo mlade, da bi jim bile v navdih s stvarnimi življenjskimi izkušnjami (16). V pomoč pri oblikovanju verodostojnih pozitivnih alternativ nasilnemu ekstremističnemu diskurzu bi o svojih izkušnjah lahko spregovorili nekdanji radikaliziranci;

| — | okrepi sodelovanje s ponudniki storitev, pri čemer naj bo naklonjena močni vlogi digitalne industrije in civilne družbe, ter razvoj pobud za nadaljnje izboljšanje učinkovitosti odstranjevanja terorističnih vsebin (zlasti z razvojem skupne platforme za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin), pa tudi razširjanje alternativnega diskurza, zlasti prek napovedanega programa za opolnomočenje civilne družbe; |
| --- | --- |

—

okrepi sodelovanje s ponudniki storitev, pri čemer naj bo naklonjena močni vlogi digitalne industrije in civilne družbe, ter razvoj pobud za nadaljnje izboljšanje učinkovitosti odstranjevanja terorističnih vsebin (zlasti z razvojem skupne platforme za prijavljanje sumljivih spletnih vsebin), pa tudi razširjanje alternativnega diskurza, zlasti prek napovedanega programa za opolnomočenje civilne družbe;

| — | nadgradi delo, ki ga je opravila Agencija EU za temeljne pravice pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja, nediskriminacije ter temeljnih svoboščin in solidarnosti po vsej EU; |
| --- | --- |

—

nadgradi delo, ki ga je opravila Agencija EU za temeljne pravice pri spodbujanju medsebojnega spoštovanja, nediskriminacije ter temeljnih svoboščin in solidarnosti po vsej EU;

| — | upošteva te sklepe pri pripravi in izvajanju predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

—

upošteva te sklepe pri pripravi in izvajanju predlaganih ukrepov.

---

(1)  Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem, Pariz, 17. marec 2015.

(2)  Ob priznavanju, da vsakršna radikalizacija še ne vodi nujno v nasilni ekstremizem, zaradi jedrnatosti tega besedila v nadaljnjem besedilu: radikalizacija.

(3)  Bratislavska izjava z dne 16. septembra 2016.

(4)  10466/16.

(5)  Pogodba o Evropski uniji, člen 2.

(6)  Dok. 9640/16 – Kot so učitelji, pedagoško osebje na univerzah, socialni delavci, mladinski delavci, ponudniki zdravstvenih storitev, prostovoljci, sosedje, športni trenerji, verski in neformalni voditelji ter lokalni policisti.

(7)  9641/16.

(8)  V tem besedilu „pedagog“ pomeni osebo, ki izvaja formalno, neformalno in/ali priložnostno poučevanje.

(9)  Kodeks ravnanja na področju boja proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu z dne 31. maja 2016 (Komisija skupaj s Facebookom, Twitterjem, YouTubeom in Microsoftom).

(10)  V zvezi s tem opozarjajo na predlog Komisije (dok. 9479/16) o razširitvi nekaterih določb direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti prepovedi hujskanja k nasilju in sovraštvu, na platforme za izmenjavo videoposnetkov.

(11)  Manifest za izobraževanje – opolnomočenje učiteljev in šol, pripravljen v okviru mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji.

(12)  Kakor ga omenja Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (2015/C-417/04).

(13)  Delo, ki poteka v strokovni skupini za mladinsko delo v zvezi z aktivnim državljanstvom, preprečevanjem marginalizacije in nasilne radikalizacije, kakor določa Delovni načrt EU za mladino za obdobje 2016–2018 (UL C 417, 15.12.2015, str. 1).

(14)  V okviru mandata delovne skupine ET 2020 za spodbujanje državljanstva ter skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem.

(15)  Kakršna je redna konferenca na visoki ravni o radikalizaciji v okviru mreže EU za ozaveščanje o radikalizaciji.

(16)  Mrežo bodo lokalno upravljale nacionalne agencije Erasmus+, kar bo med drugim dopuščalo prilagajanje lokalnim okoliščinam.

---

PRILOGA

Svet se ob sprejemanju teh sklepov SKLICUJE predvsem na naslednje dokumente:

| — | Strategija EU za boj proti terorizmu (14469/4/05) |
| --- | --- |

—

Strategija EU za boj proti terorizmu (14469/4/05)

| — | Revidirana „Strategija EU za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov“ (9956/14) |
| --- | --- |

—

Revidirana „Strategija EU za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov“ (9956/14)

| — | Sklepi Sveta za zunanje zadeve o boju proti terorizmu z dne 9. februarja 2015 (6026/15) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta za zunanje zadeve o boju proti terorizmu z dne 9. februarja 2015 (6026/15)

| — | Zasedanje Evropskega sveta 12. februarja 2015, na katerem so se voditelji držav in vlad zavzeli za celovit pristop, med drugim s pobudami v zvezi s socialnim vključevanjem, ki so zelo pomembne za preprečevanje nasilne radikalizacije |
| --- | --- |

—

Zasedanje Evropskega sveta 12. februarja 2015, na katerem so se voditelji držav in vlad zavzeli za celovit pristop, med drugim s pobudami v zvezi s socialnim vključevanjem, ki so zelo pomembne za preprečevanje nasilne radikalizacije

| — | Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem, sprejeta na neformalnem srečanju ministrov Evropske unije za izobraževanje 17. marca 2015 v Parizu |
| --- | --- |

—

Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem, sprejeta na neformalnem srečanju ministrov Evropske unije za izobraževanje 17. marca 2015 v Parizu

| — | Evropska agenda za varnost (8293/15) |
| --- | --- |

—

Evropska agenda za varnost (8293/15)

| — | Sklepi Sveta o prenovljeni strategiji notranje varnosti za Evropsko unijo 2015–2020 (9798/15) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o prenovljeni strategiji notranje varnosti za Evropsko unijo 2015–2020 (9798/15)

| — | Sklepi Sveta Evropske unije in držav članic, ki so se sestale v okviru Sveta, o okrepitvi odzivanja kazenskega pravosodja na radikalizacijo, ki vodi v terorizem in nasilni ekstremizem (14419/15) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta Evropske unije in držav članic, ki so se sestale v okviru Sveta, o okrepitvi odzivanja kazenskega pravosodja na radikalizacijo, ki vodi v terorizem in nasilni ekstremizem (14419/15)

| — | Skupno poročilo o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) iz novembra 2015 (14440/1/15 REV1) |
| --- | --- |

—

Skupno poročilo o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) iz novembra 2015 (14440/1/15 REV1)

| — | Dopis Evropskega koordinatorja za boj proti terorizmu Svetu „Stanje v zvezi z izvajanjem izjave članov Evropskega sveta z dne 12. februarja 2015, sklepov Sveta PNZ z dne 20. novembra 2015 in sklepov Evropskega sveta z dne 18. decembra 2015“ (6785/16) |
| --- | --- |

—

Dopis Evropskega koordinatorja za boj proti terorizmu Svetu „Stanje v zvezi z izvajanjem izjave članov Evropskega sveta z dne 12. februarja 2015, sklepov Sveta PNZ z dne 20. novembra 2015 in sklepov Evropskega sveta z dne 18. decembra 2015“ (6785/16)

| — | Skupna izjava ministrov EU za pravosodje in notranje zadeve ter predstavnikov institucij EU o terorističnih napadih 22. marca 2016 v Bruslju s pozivom k desetim protiterorističnim ukrepom, vključno z nadaljnjim razvojem preventivnih ukrepov (7371/16) |
| --- | --- |

—

Skupna izjava ministrov EU za pravosodje in notranje zadeve ter predstavnikov institucij EU o terorističnih napadih 22. marca 2016 v Bruslju s pozivom k desetim protiterorističnim ukrepom, vključno z nadaljnjim razvojem preventivnih ukrepov (7371/16)

| — | Sporočilo Izvajanje evropske agende za varnost z namenom boja proti terorizmu ter utiranja poti k učinkoviti in pravi varnostni uniji (8128/16) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Izvajanje evropske agende za varnost z namenom boja proti terorizmu ter utiranja poti k učinkoviti in pravi varnostni uniji (8128/16)

| — | Sklepi Sveta z dne 30. maja 2016 Vloga mladinskega sektorja v okviru celostnega in medsektorskega pristopa k preprečevanju nasilne radikalizacije mladih in boju proti tej radikalizaciji (9640/16) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta z dne 30. maja 2016 Vloga mladinskega sektorja v okviru celostnega in medsektorskega pristopa k preprečevanju nasilne radikalizacije mladih in boju proti tej radikalizaciji (9640/16)

| — | Sklepi Sveta z dne 30. maja 2016 Razvoj medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem (9641/16) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta z dne 30. maja 2016 Razvoj medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem (9641/16)

| — | Sklepi Sveta o uporabi Listine o temeljnih pravicah v letu 2015 (zlasti del, ki se nanaša na boj proti diskriminaciji, sovražni govor, rasizem in ksenofobijo) (10005/16) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o uporabi Listine o temeljnih pravicah v letu 2015 (zlasti del, ki se nanaša na boj proti diskriminaciji, sovražni govor, rasizem in ksenofobijo) (10005/16)

| — | Bratislavska izjava z dne 16. septembra 2016 |
| --- | --- |

—

Bratislavska izjava z dne 16. septembra 2016

| — | Prenovljena strategija notranje varnosti za Evropsko unijo in dokument o izvajanju na področju boja proti terorizmu: drugo polletje 2016 (11001/1/16 REV 1) |
| --- | --- |

—

Prenovljena strategija notranje varnosti za Evropsko unijo in dokument o izvajanju na področju boja proti terorizmu: drugo polletje 2016 (11001/1/16 REV 1)

| — | Prvo poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 12. oktobra 2016 (COM(2016) 670 final) |
| --- | --- |

—

Prvo poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 12. oktobra 2016 (COM(2016) 670 final)

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/8

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju novih pristopov v mladinskem delu za odkrivanje in razvoj potenciala mladih

(2016/C 467/03)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC,

OB UPOŠTEVANJU:

| 1. | političnega ozadja tega vprašanja, ki je navedeno v prilogi k tem sklepom; |
| --- | --- |

1.

političnega ozadja tega vprašanja, ki je navedeno v prilogi k tem sklepom;

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 2. | mlade ženske in moški imajo notranji potencial in talente, ki bi lahko koristili njim samim in celotni družbi. Ta potencial se lahko razume v smislu kompetenc (znanj, spretnosti, odnosa), ki temeljijo na njihovi ustvarjalnosti in raznolikosti; |
| --- | --- |

2.

mlade ženske in moški imajo notranji potencial in talente, ki bi lahko koristili njim samim in celotni družbi. Ta potencial se lahko razume v smislu kompetenc (znanj, spretnosti, odnosa), ki temeljijo na njihovi ustvarjalnosti in raznolikosti;

| 3. | mladi si prizadevajo razviti svoj potencial, talente in ustvarjalnost v zvezi z aktivnim državljanstvom, osebnim razvojem in zaposljivostjo. Razvijanje talentov pomeni preoblikovanje izrednih sposobnosti v odličnost, razvijanje potenciala pa razvoj latentnih odlik ali sposobnosti, ki bi lahko, ob upoštevanju specifičnega položaja mlade ženske ali moškega, privedel do prihodnjega uspeha ali uporabnosti; |
| --- | --- |

3.

mladi si prizadevajo razviti svoj potencial, talente in ustvarjalnost v zvezi z aktivnim državljanstvom, osebnim razvojem in zaposljivostjo. Razvijanje talentov pomeni preoblikovanje izrednih sposobnosti v odličnost, razvijanje potenciala pa razvoj latentnih odlik ali sposobnosti, ki bi lahko, ob upoštevanju specifičnega položaja mlade ženske ali moškega, privedel do prihodnjega uspeha ali uporabnosti;

| 4. | da bi odkrili in razvili potencial in talente vseh mladih, morajo EU in njene države članice podpirati in spodbujati izvajanje učinkovitih medsektorskih politik, ki lahko spodbudijo in podprejo mlade ter jim pomagajo v celoti izkoristiti potencial. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti osebam v težkih življenjskih situacijah; |
| --- | --- |

4.

da bi odkrili in razvili potencial in talente vseh mladih, morajo EU in njene države članice podpirati in spodbujati izvajanje učinkovitih medsektorskih politik, ki lahko spodbudijo in podprejo mlade ter jim pomagajo v celoti izkoristiti potencial. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti osebam v težkih življenjskih situacijah;

| 5. | z mladinskim delom se je skušalo doseči mlade, tudi tiste, ki so marginalizirani ali za katere obstaja tveganje marginalizacije. Vendar pa se življenjski slog in vedenje mladih spreminjata v skladu z novimi družbenimi in tehnološkimi premiki, zato je bistveno, da se na področju mladinskega dela stalno razvijajo nove metode in pristopi. Da bi razumeli in dosegli mlade, bi morali v okviru mladinskega dela izboljšati tudi delovanje v digitalnem svetu; |
| --- | --- |

5.

z mladinskim delom se je skušalo doseči mlade, tudi tiste, ki so marginalizirani ali za katere obstaja tveganje marginalizacije. Vendar pa se življenjski slog in vedenje mladih spreminjata v skladu z novimi družbenimi in tehnološkimi premiki, zato je bistveno, da se na področju mladinskega dela stalno razvijajo nove metode in pristopi. Da bi razumeli in dosegli mlade, bi morali v okviru mladinskega dela izboljšati tudi delovanje v digitalnem svetu;

POUDARJAJO:

| 6. | mladinsko delo poteka v številnih oblikah in okoljih, upoštevajoč različne potrebe, želje, težnje in življenjske razmere mladih. Ker lahko doseže mlade in se odziva na novosti, vnaša kakovostne spremembe v življenja mladih in družbo; |
| --- | --- |

6.

mladinsko delo poteka v številnih oblikah in okoljih, upoštevajoč različne potrebe, želje, težnje in življenjske razmere mladih. Ker lahko doseže mlade in se odziva na novosti, vnaša kakovostne spremembe v življenja mladih in družbo;

| 7. | učni procesi v mladinskem delu pomagajo mladim, da celostno razvijejo svoje kompetence, vključno z znanjem, spretnostmi in odnosom. Z mladinskim delom se mladim pogosto pomaga pri spoprijemanju z različnimi življenjskimi izzivi, na primer med prehodom iz izobraževanja v delo, v obdobjih brezposelnosti, pri različnih novih grožnjah, vključno z radikalizacijo, ki vodi v nasilni ekstremizem, ali pri iskanju pozitivne identitete in občutka pripadnosti; |
| --- | --- |

7.

učni procesi v mladinskem delu pomagajo mladim, da celostno razvijejo svoje kompetence, vključno z znanjem, spretnostmi in odnosom. Z mladinskim delom se mladim pogosto pomaga pri spoprijemanju z različnimi življenjskimi izzivi, na primer med prehodom iz izobraževanja v delo, v obdobjih brezposelnosti, pri različnih novih grožnjah, vključno z radikalizacijo, ki vodi v nasilni ekstremizem, ali pri iskanju pozitivne identitete in občutka pripadnosti;

| 8. | mladinsko delo bi moralo biti spodbudno, prilagodljivo, privlačno in odzivno na nove trende v življenju mladih, tako da bi jih podpiralo pri odkrivanju in razvoju potenciala, ki je pogosto skrit in se ne razkrije med formalnim izobraževanjem ali v drugih sektorjih. Moralo bi biti tudi prostor za eksperimentiranje in preskušanje novih stvari, kjer je neuspeh dovoljen ter velja za del procesov učenja in vključevanja v družbo; |
| --- | --- |

8.

mladinsko delo bi moralo biti spodbudno, prilagodljivo, privlačno in odzivno na nove trende v življenju mladih, tako da bi jih podpiralo pri odkrivanju in razvoju potenciala, ki je pogosto skrit in se ne razkrije med formalnim izobraževanjem ali v drugih sektorjih. Moralo bi biti tudi prostor za eksperimentiranje in preskušanje novih stvari, kjer je neuspeh dovoljen ter velja za del procesov učenja in vključevanja v družbo;

| 9. | dejavnosti, razvite v okviru mladinskega dela, so se izkazale za učinkovite pri pozitivnem razvoju mladih osebnosti in jih je treba še naprej podpirati in krepiti. Spodbujanje inovacij v mladinskem delu bi morali razumeti kot del odziva na stalne spremembe, pri čemer bi moral biti cilj pritegniti vse mlade, tudi tiste, ki še niso aktivno udeleženi v dejavnostih mladinskega dela. Inovacije bi morale biti del nenehnega razvoja kakovosti mladinskega dela v odziv na potrebe, interese in izkušnje mladih, kot jih dojemajo mladi sami (1); |
| --- | --- |

9.

dejavnosti, razvite v okviru mladinskega dela, so se izkazale za učinkovite pri pozitivnem razvoju mladih osebnosti in jih je treba še naprej podpirati in krepiti. Spodbujanje inovacij v mladinskem delu bi morali razumeti kot del odziva na stalne spremembe, pri čemer bi moral biti cilj pritegniti vse mlade, tudi tiste, ki še niso aktivno udeleženi v dejavnostih mladinskega dela. Inovacije bi morale biti del nenehnega razvoja kakovosti mladinskega dela v odziv na potrebe, interese in izkušnje mladih, kot jih dojemajo mladi sami (1);

| 10. | da bi se približali mladim in zagotovili večji vpliv na njihovo življenje, bi bilo treba razmisliti o novih okoljih, kjer mladi preživljajo čas, kot sta moderna mestna infrastruktura in virtualni prostor, ter o novih pristopih, ki uporabljajo inovativna spletna in druga orodja (kot so igrifikacija (2), dejavnosti na podlagi sistema GPS (3), učne značke (4) ali oblikovalski način razmišljanja (5)), ter jih upoštevati pri nadaljnjem razvoju politik na področju izobraževanja in usposabljanja mladinskih delavcev; |
| --- | --- |

10.

da bi se približali mladim in zagotovili večji vpliv na njihovo življenje, bi bilo treba razmisliti o novih okoljih, kjer mladi preživljajo čas, kot sta moderna mestna infrastruktura in virtualni prostor, ter o novih pristopih, ki uporabljajo inovativna spletna in druga orodja (kot so igrifikacija (2), dejavnosti na podlagi sistema GPS (3), učne značke (4) ali oblikovalski način razmišljanja (5)), ter jih upoštevati pri nadaljnjem razvoju politik na področju izobraževanja in usposabljanja mladinskih delavcev;

| 11. | mladi sami bi morali imeti ključno vlogo pri oblikovanju, razvoju in izvajanju inovacijskega procesa mladinskega dela, da bi bila ta vrsta inovacije uspešna; |
| --- | --- |

11.

mladi sami bi morali imeti ključno vlogo pri oblikovanju, razvoju in izvajanju inovacijskega procesa mladinskega dela, da bi bila ta vrsta inovacije uspešna;

| 12. | zmogljivosti mladinskih delavcev (prostovoljcev ali zaposlenih) se lahko izboljšajo z izobraževanjem, usposabljanjem in priložnostmi za mreženje, usmerjanjem ter finančno podporo, da bi lahko pri mladinskem delu iskali in izvajali nove in inovativne pristope in tako dosegli več mladih, zlasti tistih, ki se jih težko doseže, ter imeli večji vpliv na njihovo življenje; |
| --- | --- |

12.

zmogljivosti mladinskih delavcev (prostovoljcev ali zaposlenih) se lahko izboljšajo z izobraževanjem, usposabljanjem in priložnostmi za mreženje, usmerjanjem ter finančno podporo, da bi lahko pri mladinskem delu iskali in izvajali nove in inovativne pristope in tako dosegli več mladih, zlasti tistih, ki se jih težko doseže, ter imeli večji vpliv na njihovo življenje;

| 13. | oblikovanje mladinske politike, ki temelji na dejstvih, zahteva redne posodobitve ter najnovejše in relevantne podatke, zbrane na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Vključiti bi bilo treba tudi informacije o življenjskih slogih in trenutnih navadah (6) mladih; |
| --- | --- |

13.

oblikovanje mladinske politike, ki temelji na dejstvih, zahteva redne posodobitve ter najnovejše in relevantne podatke, zbrane na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Vključiti bi bilo treba tudi informacije o življenjskih slogih in trenutnih navadah (6) mladih;

| 14. | poleg razvoja sektorja mladinskega dela kot takega je medsektorsko sodelovanje bistveno tudi za razvoj novih pristopov v mladinskem delu. V okviru izvajanja novih pristopov na področju mladinskega dela in udejanjanja mladinske politike je treba olajšati in spodbujati sodelovanje deležnikov, ki zastopajo različne sektorje, da bi zagotovili učinkovito prepoznavanje možnosti sodelovanja (7) ter prispevali h kakovosti mladinskega dela in boljšemu izpolnjevanju potreb mladih; |
| --- | --- |

14.

poleg razvoja sektorja mladinskega dela kot takega je medsektorsko sodelovanje bistveno tudi za razvoj novih pristopov v mladinskem delu. V okviru izvajanja novih pristopov na področju mladinskega dela in udejanjanja mladinske politike je treba olajšati in spodbujati sodelovanje deležnikov, ki zastopajo različne sektorje, da bi zagotovili učinkovito prepoznavanje možnosti sodelovanja (7) ter prispevali h kakovosti mladinskega dela in boljšemu izpolnjevanju potreb mladih;

OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 15. | prek medsektorskega sodelovanja spodbujajo, podpirajo in ocenjujejo uporabo, oblikovanje, razvoj, preskušanje in razširjanje novih orodij in pristopov v mladinskem delu, da bi se ustrezno odzvali na trenutne potrebe ter prihodnje izzive, interese in pričakovanja mladih in družbe. Da bi zagotovili kakovost, bi bilo treba mlade, mlade raziskovalce, mladinske delavce in mladinske organizacije pozvati, naj dejavno sodelujejo v vseh fazah tega procesa; |
| --- | --- |

15.

prek medsektorskega sodelovanja spodbujajo, podpirajo in ocenjujejo uporabo, oblikovanje, razvoj, preskušanje in razširjanje novih orodij in pristopov v mladinskem delu, da bi se ustrezno odzvali na trenutne potrebe ter prihodnje izzive, interese in pričakovanja mladih in družbe. Da bi zagotovili kakovost, bi bilo treba mlade, mlade raziskovalce, mladinske delavce in mladinske organizacije pozvati, naj dejavno sodelujejo v vseh fazah tega procesa;

| 16. | okrepijo zmogljivosti mladinskih delavcev (prostovoljcev ali zaposlenih) za inovacije in razvoj potenciala in talentov mladih z zagotavljanjem priložnosti za izobraževanje in usposabljanje, pri čemer se poseben poudarek nameni zlasti:






  a) | uporabi in prilagajanju inovativnih pristopov v mladinskem delu; |
| --- | --- | --- |

16.

okrepijo zmogljivosti mladinskih delavcev (prostovoljcev ali zaposlenih) za inovacije in razvoj potenciala in talentov mladih z zagotavljanjem priložnosti za izobraževanje in usposabljanje, pri čemer se poseben poudarek nameni zlasti:

a)

uporabi in prilagajanju inovativnih pristopov v mladinskem delu;

| b) | vključevanju informacij o najnovejših življenjskih navadah mladih v izobraževanje o mladinskem delu in njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

b)

vključevanju informacij o najnovejših življenjskih navadah mladih v izobraževanje o mladinskem delu in njegovo izvajanje;

| c) | uporabi medsektorskega sodelovanja pri oblikovanju novih in inovativnih orodij in pristopov v mladinskem delu; |
| --- | --- |

c)

uporabi medsektorskega sodelovanja pri oblikovanju novih in inovativnih orodij in pristopov v mladinskem delu;

| d) | metodam, s katerimi bi lahko v prvi vrsti odkrili, nato pa tudi razvili potencial in talente mladih, da se okrepita njihova samozavest in samozaupanje; |
| --- | --- |

d)

metodam, s katerimi bi lahko v prvi vrsti odkrili, nato pa tudi razvili potencial in talente mladih, da se okrepita njihova samozavest in samozaupanje;

| e) | pritegnitvi mladih kot vira dragocenih informacij in strokovnega znanja, npr. k razvoju digitalnih kompetenc; |
| --- | --- |

e)

pritegnitvi mladih kot vira dragocenih informacij in strokovnega znanja, npr. k razvoju digitalnih kompetenc;

| f) | doseganju mladih, ki jim grozi marginalizacija, z inovativnimi pristopi in osredotočanjem na razvoj njihovega potenciala in talenta; |
| --- | --- |

f)

doseganju mladih, ki jim grozi marginalizacija, z inovativnimi pristopi in osredotočanjem na razvoj njihovega potenciala in talenta;

| 17. | kadar je ustrezno, spodbujajo trajno podporo – tudi finančno – organizacijam, ki delajo z mladimi in za njih, zlasti pri skupnih projektih, ter upoštevajo načela (8) mladinskega dela, da bi okrepili njihove zmogljivosti za inovacije; |
| --- | --- |

17.

kadar je ustrezno, spodbujajo trajno podporo – tudi finančno – organizacijam, ki delajo z mladimi in za njih, zlasti pri skupnih projektih, ter upoštevajo načela (8) mladinskega dela, da bi okrepili njihove zmogljivosti za inovacije;

| 18. | tesno sodelujejo s predstavniki regionalnih in lokalnih organov, mladinskimi sveti in organizacijami, mladimi ter drugimi akterji na mladinskem področju, da se sporočila iz teh sklepov v čim večjem obsegu vključijo v prakso na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

18.

tesno sodelujejo s predstavniki regionalnih in lokalnih organov, mladinskimi sveti in organizacijami, mladimi ter drugimi akterji na mladinskem področju, da se sporočila iz teh sklepov v čim večjem obsegu vključijo v prakso na regionalni in lokalni ravni;

| 19. | spodbujajo in podpirajo razpoložljivost prostorov in priložnosti, po potrebi z lokalnimi organi, da bi mladim omogočili, da se spoznajo v živo in oblikujejo skupne pobude; |
| --- | --- |

19.

spodbujajo in podpirajo razpoložljivost prostorov in priložnosti, po potrebi z lokalnimi organi, da bi mladim omogočili, da se spoznajo v živo in oblikujejo skupne pobude;

| 20. | razmislijo o zagotovitvi prožnega okolja in priložnosti za eksperimentiranje, poskušanje in napake, da bi se mladinski delavci in mladi lahko naučili, kako se odzvati na hitro spreminjajoče se razmere in življenjske sloge ter kako se spoprijemati z zapletenimi situacijami; |
| --- | --- |

20.

razmislijo o zagotovitvi prožnega okolja in priložnosti za eksperimentiranje, poskušanje in napake, da bi se mladinski delavci in mladi lahko naučili, kako se odzvati na hitro spreminjajoče se razmere in življenjske sloge ter kako se spoprijemati z zapletenimi situacijami;

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 21. | razmislijo o rednem zbiranju in analiziranju informacij o življenjskih navadah mladih ter podprejo posredovanje ugotovitev ustreznim deležnikom, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblikovalci politike, prostovoljci v mladinskem delu, mladinskimi voditelji in mladinskimi delavci; |
| --- | --- |

21.

razmislijo o rednem zbiranju in analiziranju informacij o življenjskih navadah mladih ter podprejo posredovanje ugotovitev ustreznim deležnikom, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblikovalci politike, prostovoljci v mladinskem delu, mladinskimi voditelji in mladinskimi delavci;

| 22. | iščejo inovativne pristope, ki se izvajajo pri mladinskem delu, tudi na drugih zadevnih področjih, kot so izobraževanje in usposabljanje, šport in kultura, socialne storitve, informacijske in komunikacijske tehnologije itn., ter ustvarijo priložnosti za prilagajanje inovativnih pristopov z drugih področjih politike področju mladinskega dela ter za izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

22.

iščejo inovativne pristope, ki se izvajajo pri mladinskem delu, tudi na drugih zadevnih področjih, kot so izobraževanje in usposabljanje, šport in kultura, socialne storitve, informacijske in komunikacijske tehnologije itn., ter ustvarijo priložnosti za prilagajanje inovativnih pristopov z drugih področjih politike področju mladinskega dela ter za izmenjavo primerov dobre prakse;

| 23. | kadar je ustrezno, opredelijo nove kompetence, ki jih potrebujejo mladinski delavci, ter oblikujejo module izobraževanja in usposabljanja, s katerimi lahko mladinski delavci pridobijo nove kompetence, vključno z digitalnimi; |
| --- | --- |

23.

kadar je ustrezno, opredelijo nove kompetence, ki jih potrebujejo mladinski delavci, ter oblikujejo module izobraževanja in usposabljanja, s katerimi lahko mladinski delavci pridobijo nove kompetence, vključno z digitalnimi;

| 24. | z oblikovanjem, spremljanjem in vrednotenjem mladinskih politik, mladinskih strategij in mladinskih pobud na nacionalni, regionalni in lokalni ravni opredelijo nove pristope v mladinskem delu za odkrivanje in razvoj potenciala in talentov vseh mladih; |
| --- | --- |

24.

z oblikovanjem, spremljanjem in vrednotenjem mladinskih politik, mladinskih strategij in mladinskih pobud na nacionalni, regionalni in lokalni ravni opredelijo nove pristope v mladinskem delu za odkrivanje in razvoj potenciala in talentov vseh mladih;

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 25. | zagotavlja redne analize in v poročilo o mladih vključi oddelek s posodobljenimi in točnimi informacijami o najnovejših življenjskih slogih in navadah mladih; |
| --- | --- |

25.

zagotavlja redne analize in v poročilo o mladih vključi oddelek s posodobljenimi in točnimi informacijami o najnovejših življenjskih slogih in navadah mladih;

| 26. | podpira izmenjavo informacij o življenjskih slogih in navadah mladih ter primerov dobre prakse in inovativnih pristopov, ki se pri mladinskem delu izvajajo na ravni držav članic EU, pa tudi zunaj EU. Organizira naj srečanja strokovnjakov, konference in druge dejavnosti vzajemnega učenja ter razmisli o uporabi platform, kot je Evropska konvencija o mladinskem delu, za spodbujanje inovativnih pristopov v mladinskem delu; |
| --- | --- |

26.

podpira izmenjavo informacij o življenjskih slogih in navadah mladih ter primerov dobre prakse in inovativnih pristopov, ki se pri mladinskem delu izvajajo na ravni držav članic EU, pa tudi zunaj EU. Organizira naj srečanja strokovnjakov, konference in druge dejavnosti vzajemnega učenja ter razmisli o uporabi platform, kot je Evropska konvencija o mladinskem delu, za spodbujanje inovativnih pristopov v mladinskem delu;

| 27. | čim bolj izkoristi obstoječe programe EU, kot je Erasmus+, da bi podprla izvajanje inovativnih pristopov v mladinskem delu. |
| --- | --- |

27.

čim bolj izkoristi obstoječe programe EU, kot je Erasmus+, da bi podprla izvajanje inovativnih pristopov v mladinskem delu.

---

(1)  Kakovostno mladinsko delo – skupni okvir za nadaljnji razvoj mladinskega dela. Poročilo strokovne skupine o kakovostnih sistemih na področju mladinskega dela v državah članicah EU, Evropska komisija, 2015.

(2)  Igrifikacija je uporaba igralnih mehanik pri neigralnih dejavnostih, da bi spremenili vedenje ljudi. Primer je štetje korakov, ki jih naredimo vsak dan, pri čemer se zagotovi nagrajevanje in omogoči primerjava z drugimi. Različni elementi igralne dinamike in mehanizmov se lahko izvajajo in uporabljajo tudi pri mladinskem delu. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball, 2010).

(3)  Pri dejavnostih na podlagi sistema GPS se uporabljajo elektronske naprave, ki prek sistema GPS določajo položaj (večinoma pametni telefoni), tako da so v pomoč pri fizičnih aktivnostih, orientaciji v novem okolju, izpolnjevanju različnih nalog ali učenju o zanimivih krajih.

(4)  Učne značke so virtualne značke na spletu, ki potrjujejo dosežke osebe, ki se izobražuje. Nekatera podjetja podpirajo to zamisel, med drugim Mozilla, ki je ustvarila spletno platformo „Open badges“. To se sklada s pobudami glede priznavanja neformalnega učenja pri mladinskem delu.

(5)  Oblikovalski način razmišljanja je optimističen in eksperimentalen pristop, ki je usmerjen v človeka in temelji na sodelovanju. Med mladimi je priljubljen, saj postanejo del spremembe, hkrati pa oblikujejo novo rešitev. Lahko se uporablja za (pre-)oblikovanje različnih programov, orodij ali prostorov za mlade. (Design Thinking for Educators Toolkit, 2012).

(6)  Informacije o življenjskih slogih in navadah mladih zajemajo podrobnosti o mladih s sociološkega, psihološkega in pedagoškega vidika. Takšne informacije naj bi med drugim zagotovile odgovore na vprašanja o tem, kakšni so interesi mladih, česa se bojijo, kako se učijo, kako preživljajo prosti čas, kako se udejstvujejo na družbenih omrežjih in kako upravljajo svoje finance.

(7)  Na primer z organizacijo ustvarjalne delavnice za mladinske delavce, mlade in strokovnjake za IKT, na kateri bi ustvarili novo aplikacijo za mobilne naprave.

(8)  Glej opombo 1.

---

PRILOGA

Svet ob sprejetju teh sklepov opozarja zlasti na:

| — | Sporočilo Komisije „Evropa 2020“ (1), ki ga je potrdil Evropski svet, ter vodilne pobude „Nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“ (2), „Unija inovacij“ (3) ter „Evropska digitalna agenda“ (4). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije „Evropa 2020“ (1), ki ga je potrdil Evropski svet, ter vodilne pobude „Nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“ (2), „Unija inovacij“ (3) ter „Evropska digitalna agenda“ (4).

| — | Sklepe Sveta z dne 30. maja 2016 o vlogi mladinskega sektorja v okviru celostnega in medsektorskega pristopa k preprečevanju nasilne radikalizacije mladih in boju proti tej radikalizaciji (5). |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 30. maja 2016 o vlogi mladinskega sektorja v okviru celostnega in medsektorskega pristopa k preprečevanju nasilne radikalizacije mladih in boju proti tej radikalizaciji (5).

| — | Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 15. decembra 2015 o delovnem načrtu Evropske unije za mladino za obdobje 2016–2018 (6). |
| --- | --- |

—

Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 15. decembra 2015 o delovnem načrtu Evropske unije za mladino za obdobje 2016–2018 (6).

| — | Sklepe Sveta z dne 18. maja 2015 o izboljšanju medsektorskega sodelovanja za učinkovito reševanje socialno-ekonomskih izzivov mladih (7). |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 18. maja 2015 o izboljšanju medsektorskega sodelovanja za učinkovito reševanje socialno-ekonomskih izzivov mladih (7).

| — | Sklepe Sveta z dne 20. maja 2014 o spodbujanju podjetništva in socialnega vključevanja mladih (8). |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 20. maja 2014 o spodbujanju podjetništva in socialnega vključevanja mladih (8).

| — | Sklepe Sveta z dne 25. novembra 2013 o krepitvi socialnega vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (9). |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 25. novembra 2013 o krepitvi socialnega vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (9).

| — | Sklepe Sveta z dne 16. maja 2013 o prispevku kakovostnega mladinskega dela k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih (10). |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 16. maja 2013 o prispevku kakovostnega mladinskega dela k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih (10).

| — | Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (11). |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (11).

| — | Sklepe Sveta z dne 11. maja 2012 o spodbujanju ustvarjalnega in inovativnega potenciala mladih (12). |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 11. maja 2012 o spodbujanju ustvarjalnega in inovativnega potenciala mladih (12).

| — | Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 18. novembra 2010 o mladinskem delu (13). |
| --- | --- |

—

Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 18. novembra 2010 o mladinskem delu (13).

| — | Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 11. maja 2010 o dejavnem vključevanju mladih: boj proti brezposelnosti in revščini (14). |
| --- | --- |

—

Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 11. maja 2010 o dejavnem vključevanju mladih: boj proti brezposelnosti in revščini (14).

| — | Študije in deklaracije:






  — | Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (15). |
| --- | --- | --- |

—

Študije in deklaracije:

—

Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (15).

| — | Poročilo strokovne skupine o kakovostnih sistemih na področju mladinskega dela v državah članicah EU (2015). |
| --- | --- |

—

Poročilo strokovne skupine o kakovostnih sistemih na področju mladinskega dela v državah članicah EU (2015).

| — | Deklaracijo, pripravljeno v okviru Druge evropske konvencije o mladinskem delu (2015) (16). |
| --- | --- |

—

Deklaracijo, pripravljeno v okviru Druge evropske konvencije o mladinskem delu (2015) (16).

---

(1)  7110/10.

(2)  17066/10.

(3)  14035/10.

(4)  9981/10 REV 1.

(5)  9640/16.

(6)  UL C 417, 15.12.2015, str. 1.

(7)  UL C 172, 27.5.2015, str. 3.

(8)  UL C 183, 14.6.2014, str. 18.

(9)  UL C 30, 1.2.2014, str. 5.

(10)  UL C 168, 14.6.2013, str. 5.

(11)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

(12)  UL C 169, 15.6.2012, str. 1.

(13)  UL C 327, 4.12.2010, str. 1.

(14)  UL C 137, 27.5.2010, str. 1.

(15)  UL C 417, 15.12.2015, str. 17.

(16)  http://pjp-eu.coe.int/documents/1017981/8529155/The+2nd+European+Youth+Work+Declaration_FINAL.pdf/cc602b1d-6efc-46d9-80ec-5ca57c35eb85.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/12

---

Sklepi Sveta o športni diplomaciji

(2016/C 467/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

| 1. | OB OPOZARJANJU na politično ozadje tega vprašanja, ki je predstavljeno v prilogi; |
| --- | --- |

1.

OB OPOZARJANJU na politično ozadje tega vprašanja, ki je predstavljeno v prilogi;

| 2. | OB ZAVEDANJU, da je šport lahko orodje za podpiranje medkulturnega, gospodarskega in političnega sodelovanja in razumevanja med narodi in kulturami, njegov potencial pa je mogoče vključiti tudi v širitev in krepitev stikov med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

2.

OB ZAVEDANJU, da je šport lahko orodje za podpiranje medkulturnega, gospodarskega in političnega sodelovanja in razumevanja med narodi in kulturami, njegov potencial pa je mogoče vključiti tudi v širitev in krepitev stikov med EU in tretjimi državami;

| 3. | OB UGOTAVLJANJU, DA






  — | lahko športno diplomacijo razumemo kot uporabo športa kot sredstva za vplivanje na diplomatske, medkulturne, družbene, gospodarske in politične odnose. Je neločljiv del javne diplomacije, ki je dolgoročen proces komuniciranja z javnostjo in organizacijami, katerega namen je med drugim povečati privlačnost in izboljšati podobo države, regije ali mesta ter vplivati na politično odločanje. Prispeva k uresničevanju zunanjepolitičnih ciljev na način, ki je viden in razumljiv za širšo javnost; |
| --- | --- | --- |

3.

OB UGOTAVLJANJU, DA

—

lahko športno diplomacijo razumemo kot uporabo športa kot sredstva za vplivanje na diplomatske, medkulturne, družbene, gospodarske in politične odnose. Je neločljiv del javne diplomacije, ki je dolgoročen proces komuniciranja z javnostjo in organizacijami, katerega namen je med drugim povečati privlačnost in izboljšati podobo države, regije ali mesta ter vplivati na politično odločanje. Prispeva k uresničevanju zunanjepolitičnih ciljev na način, ki je viden in razumljiv za širšo javnost;

| — | športna diplomacija na ravni EU vključuje vsa zadevna orodja s področja športa, ki jih EU in njene države članice uporabljajo za sodelovanje z državami, ki niso članice EU, in mednarodnimi vladnimi organizacijami. Ta orodja bi morala biti usmerjena v politično sodelovanje ter podporo politikam, projektom in programom. Poudariti bi bilo treba vlogo športa v zunanjih odnosih Unije, vključno s spodbujanjem evropskih vrednot; |
| --- | --- |

—

športna diplomacija na ravni EU vključuje vsa zadevna orodja s področja športa, ki jih EU in njene države članice uporabljajo za sodelovanje z državami, ki niso članice EU, in mednarodnimi vladnimi organizacijami. Ta orodja bi morala biti usmerjena v politično sodelovanje ter podporo politikam, projektom in programom. Poudariti bi bilo treba vlogo športa v zunanjih odnosih Unije, vključno s spodbujanjem evropskih vrednot;

| 4. | OB ZAVEDANJU, da se lahko športna diplomacija uresničuje v tesnem sodelovanju s športnim gibanjem, pri čemer se hkrati spoštuje njegova avtonomija. To zajema področja, kot je spodbujanje pozitivnih športnih vrednot, ter prispeva k razvoju političnega, družbenega in gospodarskega sodelovanja in odnosov; |
| --- | --- |

4.

OB ZAVEDANJU, da se lahko športna diplomacija uresničuje v tesnem sodelovanju s športnim gibanjem, pri čemer se hkrati spoštuje njegova avtonomija. To zajema področja, kot je spodbujanje pozitivnih športnih vrednot, ter prispeva k razvoju političnega, družbenega in gospodarskega sodelovanja in odnosov;

| 5. | OB ZAVEDANJU, da lahko šport spodbuja vrednote, kot so poštenost, enakost, spoštovanje raznolikosti, integriteta, disciplina, odličnost, prijateljstvo, strpnost in medsebojno razumevanje, ki lahko združujejo ljudi in države. Športna diplomacija prek univerzalnosti športa presega jezikovne, družbeno-kulturne in verske razlike ter lahko tako pomembno izboljša večkulturni dialog in prispeva k razvoju in miru; |
| --- | --- |

5.

OB ZAVEDANJU, da lahko šport spodbuja vrednote, kot so poštenost, enakost, spoštovanje raznolikosti, integriteta, disciplina, odličnost, prijateljstvo, strpnost in medsebojno razumevanje, ki lahko združujejo ljudi in države. Športna diplomacija prek univerzalnosti športa presega jezikovne, družbeno-kulturne in verske razlike ter lahko tako pomembno izboljša večkulturni dialog in prispeva k razvoju in miru;

| 6. | OB POUDARJANJU, da lahko ljudje iz sveta športa in športni dogodki pomembno prispevajo k razvoju športne diplomacije, saj lahko ustvarijo pozitivno podobo v tuji javnosti in organizacijah ter vplivajo na dojemanje, s čimer prispevajo k uresničevanju širših zunanjepolitičnih ciljev. V tej zvezi lahko šport prispeva h krepitvi in dopolnjevanju nacionalne in evropske diplomacije; |
| --- | --- |

6.

OB POUDARJANJU, da lahko ljudje iz sveta športa in športni dogodki pomembno prispevajo k razvoju športne diplomacije, saj lahko ustvarijo pozitivno podobo v tuji javnosti in organizacijah ter vplivajo na dojemanje, s čimer prispevajo k uresničevanju širših zunanjepolitičnih ciljev. V tej zvezi lahko šport prispeva h krepitvi in dopolnjevanju nacionalne in evropske diplomacije;

| 7. | OB UPOŠTEVANJU, da se lahko prek športa vzpostavljajo medosebni odnosi, na primer s podpiranjem programov izmenjave športnikov, mladih, trenerjev in strokovnjakov ali z organizacijo mednarodnih športnih tekmovanj tako na najvišji kot na lokalni ravni – |
| --- | --- |

7.

OB UPOŠTEVANJU, da se lahko prek športa vzpostavljajo medosebni odnosi, na primer s podpiranjem programov izmenjave športnikov, mladih, trenerjev in strokovnjakov ali z organizacijo mednarodnih športnih tekmovanj tako na najvišji kot na lokalni ravni –

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 8. | v državah članicah ter v Evropski komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje (vključno z delegacijami EU) povečajo ozaveščenost o tem, kako lahko šport prispeva k javni diplomaciji; |
| --- | --- |

8.

v državah članicah ter v Evropski komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje (vključno z delegacijami EU) povečajo ozaveščenost o tem, kako lahko šport prispeva k javni diplomaciji;

| 9. | spodbujajo sodelovanje med javnimi organi in športnim gibanjem, da bi izkoristili potencial športa v zunanji politiki; |
| --- | --- |

9.

spodbujajo sodelovanje med javnimi organi in športnim gibanjem, da bi izkoristili potencial športa v zunanji politiki;

| 10. | izboljšajo odnose z ustreznimi športnimi in mednarodnimi vladnimi organizacijami ter drugimi deležniki prek strukturiranega dialoga EU o športu v okviru sej Sveta ter športnega foruma EU in drugih struktur; |
| --- | --- |

10.

izboljšajo odnose z ustreznimi športnimi in mednarodnimi vladnimi organizacijami ter drugimi deležniki prek strukturiranega dialoga EU o športu v okviru sej Sveta ter športnega foruma EU in drugih struktur;

| 11. | bolje izkoristijo potencial športa za promocijo pozitivnih športnih in evropskih vrednot, tudi z izobraževanjem in sodelovanjem z znanimi športniki; |
| --- | --- |

11.

bolje izkoristijo potencial športa za promocijo pozitivnih športnih in evropskih vrednot, tudi z izobraževanjem in sodelovanjem z znanimi športniki;

| 12. | spodbujajo največje športne dogodke kot pomemben vidik medkulturne, družbene in gospodarske diplomacije EU, kadar lahko ti prispevajo k uresničevanju gospodarskih ciljev EU glede rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

12.

spodbujajo največje športne dogodke kot pomemben vidik medkulturne, družbene in gospodarske diplomacije EU, kadar lahko ti prispevajo k uresničevanju gospodarskih ciljev EU glede rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti;

| 13. | zagotovijo, da bo športna diplomacija še naprej del političnega programa EU; |
| --- | --- |

13.

zagotovijo, da bo športna diplomacija še naprej del političnega programa EU;

| 14. | preučijo možnost uporabe mreže ambasadorjev evropskega tedna športa za spodbujanje pozitivnih športnih in evropskih vrednot, da bi povečali privlačnost, razpoznavnost in vidnost EU v tretjih državah; |
| --- | --- |

14.

preučijo možnost uporabe mreže ambasadorjev evropskega tedna športa za spodbujanje pozitivnih športnih in evropskih vrednot, da bi povečali privlačnost, razpoznavnost in vidnost EU v tretjih državah;

| 15. | podpirajo dejavnosti, kot so konference, seminarji, vzajemno učenje ali neformalne ad-hoc skupine, ki bi lahko prispevale k pripravi strateškega pristopa k športni diplomaciji v okviru EU, in v njih sodelujejo; |
| --- | --- |

15.

podpirajo dejavnosti, kot so konference, seminarji, vzajemno učenje ali neformalne ad-hoc skupine, ki bi lahko prispevale k pripravi strateškega pristopa k športni diplomaciji v okviru EU, in v njih sodelujejo;

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 16. | zagotovi, da se šport in njegov prispevek, ki ga lahko doprinese k uresničevanju ciljev EU na področju zunanjih odnosov, upoštevata pri sporazumih s tretjimi državami, tudi v okviru sporazumov o pristopu, pridružitvi, sodelovanju in evropskem sosedstvu; |
| --- | --- |

16.

zagotovi, da se šport in njegov prispevek, ki ga lahko doprinese k uresničevanju ciljev EU na področju zunanjih odnosov, upoštevata pri sporazumih s tretjimi državami, tudi v okviru sporazumov o pristopu, pridružitvi, sodelovanju in evropskem sosedstvu;

| 17. | zbira in razširja empirične dokaze o učinkovitosti športa kot sredstva za spodbujanje vrednot, medkulturnega dialoga, razvoja in miru; |
| --- | --- |

17.

zbira in razširja empirične dokaze o učinkovitosti športa kot sredstva za spodbujanje vrednot, medkulturnega dialoga, razvoja in miru;

| 18. | organizira konferenco na visoki ravni, na kateri bi razpravljali o možnostih sodelovanja na področju športne diplomacije, tudi kar zadeva morebitno platformo ali mrežo za izboljšanje znanja na področju športne diplomacije, zlasti z zbiranjem in izmenjavo najboljših praks glede vloge športne diplomacije v družbi. Preuči naj tudi možnost priprave izobraževalnih smernic ali modulov za javne organe in ustrezne deležnike, ki sodelujejo pri vprašanjih športne diplomacije; |
| --- | --- |

18.

organizira konferenco na visoki ravni, na kateri bi razpravljali o možnostih sodelovanja na področju športne diplomacije, tudi kar zadeva morebitno platformo ali mrežo za izboljšanje znanja na področju športne diplomacije, zlasti z zbiranjem in izmenjavo najboljših praks glede vloge športne diplomacije v družbi. Preuči naj tudi možnost priprave izobraževalnih smernic ali modulov za javne organe in ustrezne deležnike, ki sodelujejo pri vprašanjih športne diplomacije;

| 19. | preuči možnost financiranja dejavnosti, povezanih s športom, iz programov financiranja EU na področju zunanjih odnosov ter razmisli o tem, da bi prek tovrstnih programov financiranja in programa Erasmus+ podprli projekte, povezane s športno diplomacijo, pri katerih sodelujejo tretje države; |
| --- | --- |

19.

preuči možnost financiranja dejavnosti, povezanih s športom, iz programov financiranja EU na področju zunanjih odnosov ter razmisli o tem, da bi prek tovrstnih programov financiranja in programa Erasmus+ podprli projekte, povezane s športno diplomacijo, pri katerih sodelujejo tretje države;

| 20. | razmisli o sodelovanju tretjih držav v evropskem tednu športa. |
| --- | --- |

20.

razmisli o sodelovanju tretjih držav v evropskem tednu športa.

---

PRILOGA

Svet ob sprejetju teh sklepov opozarja zlasti na:

| — | člen 165(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja in športa, zlasti s Svetom Evrope; |
| --- | --- |

—

člen 165(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja in športa, zlasti s Svetom Evrope;

| — | Belo knjigo Komisije o športu iz leta 2007, v kateri je poudarjeno, da lahko družbena vloga športa prispeva tudi h krepitvi zunanjih odnosov Unije (1); |
| --- | --- |

—

Belo knjigo Komisije o športu iz leta 2007, v kateri je poudarjeno, da lahko družbena vloga športa prispeva tudi h krepitvi zunanjih odnosov Unije (1);

| — | sporočilo Komisije „Razvijanje evropske razsežnosti v športu“, v katerem je izpostavljeno, da mora imeti sodelovanje z evropskimi tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, ter Svetom Evrope prednost (2); |
| --- | --- |

—

sporočilo Komisije „Razvijanje evropske razsežnosti v športu“, v katerem je izpostavljeno, da mora imeti sodelovanje z evropskimi tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, ter Svetom Evrope prednost (2);

| — | poročilo skupine na visoki ravni za športno diplomacijo, ki jo je vzpostavila Evropska komisija (2016). |
| --- | --- |

—

poročilo skupine na visoki ravni za športno diplomacijo, ki jo je vzpostavila Evropska komisija (2016).

---

(1)  Dok. 11811/07 + ADD 1–4.

(2)  Dok. 5597/11 + ADD 1–3.

---

Evropska komisija

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/15

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. decembra 2016

(2016/C 467/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0644 |
| JPY | japonski jen | 122,39 |
| DKK | danska krona | 7,4359 |
| GBP | funt šterling | 0,83963 |
| SEK | švedska krona | 9,7553 |
| CHF | švicarski frank | 1,0747 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,0223 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,023 |
| HUF | madžarski forint | 314,89 |
| PLN | poljski zlot | 4,4402 |
| RON | romunski leu | 4,5153 |
| TRY | turška lira | 3,7125 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4177 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3961 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2561 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,4741 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5157 |
| KRW | južnokorejski won | 1 241,10 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,5508 |
| CNY | kitajski juan | 7,3499 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5405 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 143,75 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7303 |
| PHP | filipinski peso | 52,918 |
| RUB | ruski rubelj | 65,1386 |
| THB | tajski bat | 37,882 |
| BRL | brazilski real | 3,5242 |
| MXN | mehiški peso | 21,5666 |
| INR | indijska rupija | 71,8245 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0644

JPY

japonski jen

122,39

DKK

danska krona

7,4359

GBP

funt šterling

0,83963

SEK

švedska krona

9,7553

CHF

švicarski frank

1,0747

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,0223

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,023

HUF

madžarski forint

314,89

PLN

poljski zlot

4,4402

RON

romunski leu

4,5153

TRY

turška lira

3,7125

AUD

avstralski dolar

1,4177

CAD

kanadski dolar

1,3961

HKD

hongkonški dolar

8,2561

NZD

novozelandski dolar

1,4741

SGD

singapurski dolar

1,5157

KRW

južnokorejski won

1 241,10

ZAR

južnoafriški rand

14,5508

CNY

kitajski juan

7,3499

HRK

hrvaška kuna

7,5405

IDR

indonezijska rupija

14 143,75

MYR

malezijski ringit

4,7303

PHP

filipinski peso

52,918

RUB

ruski rubelj

65,1386

THB

tajski bat

37,882

BRL

brazilski real

3,5242

MXN

mehiški peso

21,5666

INR

indijska rupija

71,8245

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/16

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. decembra 2016

o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

(2016/C 467/06)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 101(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta o odobritvi sklenitve, s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan 16. junija 2008 in je začel veljati 1. junija 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan 16. junija 2008 in je začel veljati 1. junija 2015 (1).

| (2) | Republika Hrvaška je postala država članica Unije 1. julija 2013. |
| --- | --- |

(2)

Republika Hrvaška je postala država članica Unije 1. julija 2013.

| (3) | V skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji iz leta 2012 bi se bilo treba o pristopu Hrvaške k SPS dogovoriti s sklenitvijo protokola k SPS, pri čemer se Protokol sklene med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevno tretjo državo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji iz leta 2012 bi se bilo treba o pristopu Hrvaške k SPS dogovoriti s sklenitvijo protokola k SPS, pri čemer se Protokol sklene med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevno tretjo državo.

| (4) | Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj z Bosno in Hercegovino z namenom sklenitve protokola k SPS. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj z Bosno in Hercegovino z namenom sklenitve protokola k SPS.

| (5) | Pogajanja so bila uspešno zaključena in Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil parafiran 18. julija 2016. |
| --- | --- |

(5)

Pogajanja so bila uspešno zaključena in Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil parafiran 18. julija 2016.

| (6) | Protokol zajema zadeve, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(6)

Protokol zajema zadeve, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (7) | Protokol bi morala glede zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, skleniti Komisija v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(7)

Protokol bi morala glede zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, skleniti Komisija v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (8) | Svet je 21. novembra 2016 sprejel sklep o odobritvi sklenitve Protokola s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo (2). |
| --- | --- |

(8)

Svet je 21. novembra 2016 sprejel sklep o odobritvi sklenitve Protokola s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo (2).

| (9) | Za podpis in sklenitev Protokola se glede zadev, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporablja ločen postopek. |
| --- | --- |

(9)

Za podpis in sklenitev Protokola se glede zadev, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporablja ločen postopek.

| (10) | Protokol bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(10)

Protokol bi bilo treba odobriti –

SKLENILA:

Člen 1

Sklenitev, v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri.

Besedilo Protokola je priloženo k Sklepu Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter o začasni uporabi Protokola (3).

Člen 2

Član Komisije, pristojen za evropsko sosedsko politiko in pogajanja o širitvi, se pooblasti za podpis Protokola in deponiranje uradnega obvestila iz člena 7 Protokola.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 9. decembra 2016

Za Komisijo

Johannes HAHN

Član Komisije

---

(1)  UL L 164, 30.6.2015, str. 2.

1

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

2

(3)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

3

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/18

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV EACEA/41/2016

v okviru programa Erasmus+

Ključni ukrep 3: Podpora za reformo politik – Pobude za inovacije v politiki

Evropski projekti sodelovanja, usmerjeni v prihodnost, na področjih izobraževanja in usposabljanja

(2016/C 467/07)

1.   Opis, cilji in prednostne teme

V prihodnost usmerjeni projekti sodelovanja so nadnacionalni projekti sodelovanja, katerih cilj je opredeliti, preskusiti, razviti ali oceniti nove inovativne pristope, ki bi bili splošno uporabljivi in bi prispevali k izboljšanju sistemov na področju izobraževanja in usposabljanja. Projekti bi morali zagotoviti poglobljeno znanje o ciljnih skupinah, učenju, okoliščinah poučevanja ali usposabljanja ter učinkovitih metodologijah in orodjih za pomoč pri razvoju politik, pa tudi sklepne ugotovitve, pomembne za oblikovalce politik na področju izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh.

Te projekte morajo zato voditi in izvajati ključni deležniki z dokazano odličnostjo in najsodobnejšim znanjem, sposobnostjo ustvarjanja inovacij ali doseganja sistemskega učinka s svojimi dejavnostmi in zmožnostjo, da postanejo gonilna sila pri pripravi programa politike na področju izobraževanja in usposabljanja.

Predlogi v okviru tega razpisa morajo biti skladni z novimi prednostnimi temami za evropsko sodelovanje, določenimi v Skupnem poročilu Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020)
   (1).

Posebni cilji tega razpisa so:

| — | uvesti dolgoročnejše spremembe in v praksi preizkušene inovativne rešitve za spopad z izzivi na področju izobraževanja in usposabljanja, ki bi bile splošno uporabljive in bi lahko ustvarile trajnostni in sistemski učinek na sisteme na področju izobraževanja in usposabljanja, |
| --- | --- |

—

uvesti dolgoročnejše spremembe in v praksi preizkušene inovativne rešitve za spopad z izzivi na področju izobraževanja in usposabljanja, ki bi bile splošno uporabljive in bi lahko ustvarile trajnostni in sistemski učinek na sisteme na področju izobraževanja in usposabljanja,

| — | zagotoviti podporo nadnacionalnemu sodelovanju med ključnimi deležniki pri reševanju v prihodnost usmerjenih vprašanj in njihovemu vzajemnemu učenju na tem področju, |
| --- | --- |

—

zagotoviti podporo nadnacionalnemu sodelovanju med ključnimi deležniki pri reševanju v prihodnost usmerjenih vprašanj in njihovemu vzajemnemu učenju na tem področju,

| — | olajšati zbiranje in analizo dokazov v podporo inovativnim politikam in praksam. |
| --- | --- |

—

olajšati zbiranje in analizo dokazov v podporo inovativnim politikam in praksam.

Predlogi, ki bodo predloženi v okviru tega razpisa, se morajo nanašati na eno od petih spodaj navedenih prednostnih nalog:

| — | pridobivanje temeljnih veščin za nizko usposobljene odrasle osebe, |
| --- | --- |

—

pridobivanje temeljnih veščin za nizko usposobljene odrasle osebe,

| — | spodbujanje na rezultatih temelječega pristopa v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, |
| --- | --- |

—

spodbujanje na rezultatih temelječega pristopa v poklicnem izobraževanju in usposabljanju,

| — | spodbujanje inovativnih tehnologij pri zagotavljanju kariernega usmerjanja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje inovativnih tehnologij pri zagotavljanju kariernega usmerjanja,

| — | profesionalizacija delovnega osebja (šolsko izobraževanje, vključno s predšolsko vzgojo in izobraževanjem), |
| --- | --- |

—

profesionalizacija delovnega osebja (šolsko izobraževanje, vključno s predšolsko vzgojo in izobraževanjem),

| — | doseganje ciljev prenovljene strategije EU za visokošolsko izobraževanje. |
| --- | --- |

—

doseganje ciljev prenovljene strategije EU za visokošolsko izobraževanje.

Predlogi, ki ne bodo zajemali nobene od petih prednostnih nalog v tem razpisu, ne bodo upoštevani.

2.   Upravičeni vlagatelji

Izraz „prijavitelji“ se nanaša na vse organizacije in institucije, ki sodelujejo pri prijavi, ne glede na njihovo vlogo v projektu.

Upravičeni prijavitelji so javne ali zasebne organizacije, dejavne v izobraževanju in usposabljanju ali na drugih področjih, kot so neformalno učenje, vključno mdr. z mladimi, drugih družbeno-gospodarskih področjih, in/ali organizacije, ki izvajajo medsektorske dejavnosti.

Prijavitelji, ki se lahko prijavijo na ta razpis za zbiranje predlogov, so:

| — | javni organi na nacionalni/regionalni/lokalni ravni, odgovorni za izobraževanje in usposabljanje, |
| --- | --- |

—

javni organi na nacionalni/regionalni/lokalni ravni, odgovorni za izobraževanje in usposabljanje,

| — | nepridobitne organizacije (nevladne organizacije), zasebne ali javne, |
| --- | --- |

—

nepridobitne organizacije (nevladne organizacije), zasebne ali javne,

| — | raziskovalna središča, |
| --- | --- |

—

raziskovalna središča,

| — | šole ali druge izobraževalne institucije, |
| --- | --- |

—

šole ali druge izobraževalne institucije,

| — | visokošolski zavodi, |
| --- | --- |

—

visokošolski zavodi,

| — | gospodarske zbornice, |
| --- | --- |

—

gospodarske zbornice,

| — | mreže deležnikov, |
| --- | --- |

—

mreže deležnikov,

| — | centri za priznavanje diplom, |
| --- | --- |

—

centri za priznavanje diplom,

| — | organi za vrednotenje/zagotavljanje kakovosti, |
| --- | --- |

—

organi za vrednotenje/zagotavljanje kakovosti,

| — | strokovna združenja in delodajalci, |
| --- | --- |

—

strokovna združenja in delodajalci,

| — | sindikati in združenja zaposlenih, |
| --- | --- |

—

sindikati in združenja zaposlenih,

| — | službe za karierno usmerjanje, |
| --- | --- |

—

službe za karierno usmerjanje,

| — | civilna družba in kulturne organizacije, |
| --- | --- |

—

civilna družba in kulturne organizacije,

| — | podjetja, |
| --- | --- |

—

podjetja,

| — | mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

—

mednarodne organizacije.

Na razpisu lahko sodelujejo samo pravne osebe s sedežem v eni od naslednjih upravičenih držav, vključenih v program:

| — | 28 držav članic Evropske unije, |
| --- | --- |

—

28 držav članic Evropske unije,

| — | države EFTA/EGP: Islandija, Lihtenštajn, Norveška, |
| --- | --- |

—

države EFTA/EGP: Islandija, Lihtenštajn, Norveška,

| — | države kandidatke za članstvo v EU: nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija. |
| --- | --- |

—

države kandidatke za članstvo v EU: nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija.

Za ta razpis za zbiranje predlogov morajo partnerstvo sestavljati najmanj tri organizacije, ki zastopajo tri države, vključene v program.

3.   Upravičene dejavnosti in trajanje projekta

Dejavnosti se morajo začeti 1. novembra 2017, 1. decembra 2017 ali 1. januarja 2018.

Projekt mora trajati od 24 do 36 mesecev. Če upravičenci po podpisu sporazuma in po začetku izvajanja projekta iz popolnoma utemeljenih razlogov, ki so zunaj njihovega nadzora, projekta ne morejo izpeljati v načrtovanem obdobju, se lahko odobri podaljšanje obdobja upravičenosti. Podaljšanje se lahko odobri za največ šest dodatnih mesecev, če se zanj zaprosi pred rokom, določenim v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev.

Dejavnosti, ki se financirajo na podlagi tega razpisa za zbiranje predlogov, lahko vključujejo (seznam ni izčrpen):

| — | analize, študije, vzporejanja, |
| --- | --- |

—

analize, študije, vzporejanja,

| — | raziskovalne dejavnosti, |
| --- | --- |

—

raziskovalne dejavnosti,

| — | dejavnosti usposabljanja, |
| --- | --- |

—

dejavnosti usposabljanja,

| — | pripravo poročil, sklepnih ugotovitev projektov, priporočil glede politike, |
| --- | --- |

—

pripravo poročil, sklepnih ugotovitev projektov, priporočil glede politike,

| — | delavnice, |
| --- | --- |

—

delavnice,

| — | konference/seminarje, |
| --- | --- |

—

konference/seminarje,

| — | preizkuse in ocene inovativnih pristopov na lokalni ravni, |
| --- | --- |

—

preizkuse in ocene inovativnih pristopov na lokalni ravni,

| — | ozaveščanje in razširjanje, |
| --- | --- |

—

ozaveščanje in razširjanje,

| — | ukrepe, namenjene ustanavljanju in izboljševanju mrež, ter izmenjavo dobrih praks, |
| --- | --- |

—

ukrepe, namenjene ustanavljanju in izboljševanju mrež, ter izmenjavo dobrih praks,

| — | razvoj orodij IKT (programska oprema, platforme, aplikacije itd.) ali učnih virov, |
| --- | --- |

—

razvoj orodij IKT (programska oprema, platforme, aplikacije itd.) ali učnih virov,

| — | razvoj drugih intelektualnih rezultatov. |
| --- | --- |

—

razvoj drugih intelektualnih rezultatov.

4.   Merila za dodelitev

Prijave, ki izpolnjujejo pogoje, bodo ocenjene na podlagi meril za izključitev, izbiro in dodelitev (2).

Merila za dodelitev so:

| 1. | ustreznost projekta (30 %); |
| --- | --- |

1.

ustreznost projekta (30 %);

| 2. | kakovost zasnove in izvedbe projekta (30 %); |
| --- | --- |

2.

kakovost zasnove in izvedbe projekta (30 %);

| 3. | kakovost partnerstva in dogovorov o sodelovanju (20 %); |
| --- | --- |

3.

kakovost partnerstva in dogovorov o sodelovanju (20 %);

| 4. | učinek na razvoj politik in razširjanje (20 %). |
| --- | --- |

4.

učinek na razvoj politik in razširjanje (20 %).

Samo predlogi, ki bodo dosegli prage minimalne kakovosti:

| — | najmanj 50 % točk za vsako merilo (najmanj 15 točk za „ustreznost projekta“ ter „kakovost zasnove in izvedbe projekta“, 10 točk za „kakovost partnerstva in dogovorov o sodelovanju“ oziroma „učinek na razvoj politik in razširjanje“), ter |
| --- | --- |

—

najmanj 50 % točk za vsako merilo (najmanj 15 točk za „ustreznost projekta“ ter „kakovost zasnove in izvedbe projekta“, 10 točk za „kakovost partnerstva in dogovorov o sodelovanju“ oziroma „učinek na razvoj politik in razširjanje“), ter

| — | najmanj 70 % vseh možnih točk (tj. seštevek vseh točk za štiri merila za dodelitev), |
| --- | --- |

—

najmanj 70 % vseh možnih točk (tj. seštevek vseh točk za štiri merila za dodelitev),

se bodo upoštevali pri dodelitvi finančnih sredstev EU. Prijave, ki ne bodo dosegle navedenih pragov, bodo zavrnjene.

5.   Proračun

Skupni proračun, ki je na voljo za sofinanciranje projektov na podlagi tega razpisa za zbiranje predlogov, znaša 8 000 000 EUR.

Finančni prispevek EU ne presega 75 % skupnih upravičenih stroškov projekta.

Najvišji znesek nepovratnih sredstev na projekt znaša 500 000 EUR.

Agencija si pridržuje pravico, da ne razdeli vseh sredstev, ki so na voljo za ta razpis.

6.   Rok za vložitev vlog

Prijave morajo biti oddane najpozneje do 14. marca 2017 do 12. ure opoldne po srednjeevropskem času.

Prijavitelji naj pazljivo preberejo vse informacije o razpisu za zbiranje predlogov in postopku predložitve ter uporabijo dokumente, ki so sestavni del prijave (prijavne dokumentacije) in so na voljo na spletnem naslovu: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en.

Prijavna dokumentacija je na voljo na spletnem naslovu: https://eacea.ec.europa.eu/PPMT/.

Popolno prijavno dokumentacijo je treba poslati prek spleta na ustreznem elektronskem obrazcu, jo pravilno izpolniti ter vanjo vključiti vse ustrezne in veljavne priloge in dokazila.

Prijave, ki ne bodo vključevale vseh potrebnih informacij in ne bodo predložene prek spleta do roka, se ne bodo upoštevale.

7.   Dodatne informacije

Več podrobnosti je na voljo v navodilih za prijavitelje.

Navodila za prijavitelje in prijavna dokumentacija so na voljo na spletni strani: https://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/funding/forward-looking-cooperation-projects-2017-eacea412016_en.

Elektronski naslov: EACEA-Policy-Support@ec.europa.eu.

---

(1)  UL C 417, 15.12.2015, str. 25.

(2)  Glej navodila za prijavitelje v oddelkih 7, 8 in 9.

---

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/21

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

(2016/C 467/08)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

| | EPSO/AST/139/16 – STROKOVNO-TEHNIČNI USLUŽBENCI (AST 3)






  1. | FINANCE |
| --- | --- | --- |

EPSO/AST/139/16 – STROKOVNO-TEHNIČNI USLUŽBENCI (AST 3)

1.

FINANCE

| 2. | ČLOVEŠKI VIRI |
| --- | --- |

2.

ČLOVEŠKI VIRI

Razpis natečaja je objavljen v
  Uradnem listu Evropske unije C 467 A z dne 15. decembra 2016.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/.

---

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/22

---

SODBA SODIŠČA

z dne 2. oktobra 2015

v zadevi E-7/15

Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški

(Država Efte ni izpolnila svojih obveznosti – Direktiva 2008/50/ES o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo – Mejne vrednosti nekaterih onesnaževal v zunanjem zraku – Načrt za kakovost zraka)

(2016/C 467/09)

V zadevi E-7/15, Nadzorni organ Efte proti Kraljevini Norveški – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Kraljevina Norveška s tem, ko je v obdobju od 2008 do 2012 na nekaterih območjih Norveške različno presegla mejne vrednosti za žveplov dioksid (SO2), trdne delce (PM10) in dušikov dioksid (NO2) v zunanjem zraku, in s tem, ko ni izpolnila obveznosti priprave oziroma izvedbe načrta za kakovost zraka, določene v zadevni direktivi, ni izpolnila svojih obveznosti iz akta, navedenega v točki 14c Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo) – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik in sodnik poročevalec Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen in Páll Hreinsson, 2. oktobra 2015 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Kraljevina Norveška:






  i) | s tem, ko je v obdobju od 2009 do 2012 na območjih NO3, NO4 in NO6 različno presegla mejne vrednosti za žveplov dioksid (SO2) in trdne delce (PM10) v zunanjem zraku iz členov 3 in 5 Direktive 1999/30/ES, zdaj člena 13 Direktive 2008/50/ES; |
| --- | --- | --- |

1.

Kraljevina Norveška:

i)

s tem, ko je v obdobju od 2009 do 2012 na območjih NO3, NO4 in NO6 različno presegla mejne vrednosti za žveplov dioksid (SO2) in trdne delce (PM10) v zunanjem zraku iz členov 3 in 5 Direktive 1999/30/ES, zdaj člena 13 Direktive 2008/50/ES;

| ii) | s tem, ko je v obdobju od 2010 do 2012 na območjih NO1, NO3 in NO5 različno presegla mejne vrednosti za dušikov dioksid (NO2) v zunanjem zraku iz člena 4 Direktive 1999/30/ES, zdaj člena 13 Direktive 2008/50/ES, in |
| --- | --- |

ii)

s tem, ko je v obdobju od 2010 do 2012 na območjih NO1, NO3 in NO5 različno presegla mejne vrednosti za dušikov dioksid (NO2) v zunanjem zraku iz člena 4 Direktive 1999/30/ES, zdaj člena 13 Direktive 2008/50/ES, in

| iii) | s tem, ko na območjih NO1, NO2, NO3, NO4 in NO5 različno ni izpolnila obveznosti priprave oziroma izvedbe načrta za kakovost zraka iz člena 8(3) Direktive 96/62/ES, zdaj člena 23 Direktive 2008/50/ES,
  ni izpolnila svojih obveznosti iz akta, navedenega v točki 14c Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo). |
| --- | --- |

iii)

s tem, ko na območjih NO1, NO2, NO3, NO4 in NO5 različno ni izpolnila obveznosti priprave oziroma izvedbe načrta za kakovost zraka iz člena 8(3) Direktive 96/62/ES, zdaj člena 23 Direktive 2008/50/ES,

ni izpolnila svojih obveznosti iz akta, navedenega v točki 14c Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo).

| 2. | Kraljevini Norveški se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Kraljevini Norveški se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/23

---

SODBA SODIŠČA

z dne 27. oktobra 2015

v zadevi E-10/15

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2009/126/ES o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih)

(2016/C 467/10)

V zadevi E-10/15, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 21au Poglavja III Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in iz člena 7 Sporazuma – je Sodišče v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen (sodnik poročevalec) in Páll Hreinsson, 27. oktobra 2015 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 21au Poglavja III Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in iz člena 7 Sporazuma. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 21au Poglavja III Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2009/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in iz člena 7 Sporazuma.

| 2. | Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/24

---

SODBA SODIŠČA

z dne 27. oktobra 2015

v zadevi E-11/15

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/83/EU o pravicah potrošnikov)

(2016/C 467/11)

V zadevi E-11/15, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točk 7a, 7e in 7i Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in iz člena 7 Sporazuma – je Sodišče v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen (sodnik poročevalec) in Páll Hreinsson, 27. oktobra 2015 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točk 7a, 7e in 7i Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in iz člena 7 Sporazuma. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točk 7a, 7e in 7i Priloge XIX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz navedenega akta in iz člena 7 Sporazuma.

| 2. | Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/25

---

Tožba družbe Marine Harvest ASA proti Nadzornemu organu Efte, vložena 20. septembra 2016

(Zadeva E-12/16)

(2016/C 467/12)

Družba Marine Harvest ASA, ki jo zastopata Torben Foss, odvetnik, in Kjetil Raknerud, odvetnik, iz družbe Advokatfirmaet PricewaterhouseCoopers AS, Sandviksbodene 2A, P.O. Box 3984 Sandviken, NO-5835 Bergen, je 20. septembra 2016 vložila tožbo proti Nadzornemu organu Efte.

Tožeča stranka Sodišču Efte predlaga, naj ugotovi:

| 1. | Odločba Nadzornega organa Efte v zadevi št. 79116 z dne 27. julija 2016 temelji na napačni razlagi upoštevnih pravnih virov in je zato nična. |
| --- | --- |

1.

Odločba Nadzornega organa Efte v zadevi št. 79116 z dne 27. julija 2016 temelji na napačni razlagi upoštevnih pravnih virov in je zato nična.

| 2. | Nadzorni organ Efte ima pristojnost in dolžnost, da izvaja nadzor državne pomoči za ribiški sektor v skladu s členom 4(1) Protokola 9 EGP, in zato mora preučiti navedbe tožeče stranke iz uradne pritožbe, vložene 2. maja 2016. |
| --- | --- |

2.

Nadzorni organ Efte ima pristojnost in dolžnost, da izvaja nadzor državne pomoči za ribiški sektor v skladu s členom 4(1) Protokola 9 EGP, in zato mora preučiti navedbe tožeče stranke iz uradne pritožbe, vložene 2. maja 2016.

| 3. | Nadzornemu organu Efte se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

3.

Nadzornemu organu Efte se naloži plačilo stroškov postopka.

Pravna podlaga in dejansko stanje ter navedeni tožbeni razlogi:

| — | Tožeča stranka predlaga razglasitev ničnosti odločbe Nadzornega organa Efte v zadevi št. 79116 z dne 27. julija 2016. |
| --- | --- |

—

Tožeča stranka predlaga razglasitev ničnosti odločbe Nadzornega organa Efte v zadevi št. 79116 z dne 27. julija 2016.

| — | Družba Marine Harvest trdi, da ima Nadzorni organ Efte potrebno pristojnost, da preveri, ali je pomoč za proizvodnjo in trženje proizvodov ribištva in akvakulture združljiva s Sporazumom EGP, ter za izvajanje nadzora v skladu s členom 62 Sporazuma EGP v povezavi s Protokolom 26 k Sporazumu EGP, in nadalje, da mora Nadzorni organ Efte v skladu z istim členom tak nadzor tudi izvajati. |
| --- | --- |

—

Družba Marine Harvest trdi, da ima Nadzorni organ Efte potrebno pristojnost, da preveri, ali je pomoč za proizvodnjo in trženje proizvodov ribištva in akvakulture združljiva s Sporazumom EGP, ter za izvajanje nadzora v skladu s členom 62 Sporazuma EGP v povezavi s Protokolom 26 k Sporazumu EGP, in nadalje, da mora Nadzorni organ Efte v skladu z istim členom tak nadzor tudi izvajati.

| — | Bistveni element spora je razlaga Protokola 26 Sporazuma, ki določa pristojnosti Nadzornega organa Efte, vendar ne navaja izrecno področja ribištva in akvakulture. V skladu z odločbo Nadzornega organa Efte bi moral zgoraj navedeni seznam šteti za izčrpnega. |
| --- | --- |

—

Bistveni element spora je razlaga Protokola 26 Sporazuma, ki določa pristojnosti Nadzornega organa Efte, vendar ne navaja izrecno področja ribištva in akvakulture. V skladu z odločbo Nadzornega organa Efte bi moral zgoraj navedeni seznam šteti za izčrpnega.

| — | Tožeča stranka meni, da ta razlaga k Protokolu 26 dodaja zahtevo, ki ne temelji na ciljih in temeljnih določbah Sporazuma, ki jih navaja sam Protokol. |
| --- | --- |

—

Tožeča stranka meni, da ta razlaga k Protokolu 26 dodaja zahtevo, ki ne temelji na ciljih in temeljnih določbah Sporazuma, ki jih navaja sam Protokol.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/26

---

Tožba Nadzornega organa Efte proti Islandiji, vložena 26. septembra 2016

(Zadeva E-13/16)

(2016/C 467/13)

Nadzorni organ Efte, ki ga zastopajo Carsten Zatschler, Audur Ýr Steinarsdóttir in Øyvind Bø, zastopniki Nadzornega organa Efte, 35 Rue Belliard, B-1040 Bruselj, je 26. septembra 2016 pri Sodišču Efte vložil tožbo proti Islandiji.

Nadzorni organ Efte Sodišču Efte predlaga, naj:

| 1. | ugotovi, da Islandija – s tem ko ni uvedla cestnih pregledov tehnične brezhibnosti vozil, kot zahteva člen 3(1) akta iz točke 17h poglavja II Priloge XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti) – ni izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz navedenega akta; |
| --- | --- |

1.

ugotovi, da Islandija – s tem ko ni uvedla cestnih pregledov tehnične brezhibnosti vozil, kot zahteva člen 3(1) akta iz točke 17h poglavja II Priloge XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti) – ni izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz navedenega akta;

| 2. | Islandiji naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Islandiji naloži plačilo stroškov postopka.

Pravna podlaga in dejansko stanje ter navedeni tožbeni razlogi:

| — | Tožba se nanaša na to, da Islandija najpozneje do 16. septembra 2014 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 16. julija 2014 glede neizpolnjevanja obveznosti te države iz akta iz točke 17h poglavja II Priloge XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti), tako da bi uvedla cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, kot zahteva člen 3(1). |
| --- | --- |

—

Tožba se nanaša na to, da Islandija najpozneje do 16. septembra 2014 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 16. julija 2014 glede neizpolnjevanja obveznosti te države iz akta iz točke 17h poglavja II Priloge XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti), tako da bi uvedla cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, kot zahteva člen 3(1).

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/27

---

Tožba Nadzornega organa Efte proti Islandiji, vložena 26. septembra 2016

(Zadeva E-14/16)

(2016/C 467/14)

Nadzorni organ Efte, ki ga zastopajo Carsten Zatschler, Audur Ýr Steinarsdóttir in Øyvind Bø, zastopniki Nadzornega organa Efte, 35 Rue Belliard, B-1040 Bruselj, je 26. septembra 2016 pri Sodišču Efte vložil tožbo proti Islandiji.

Nadzorni organ Efte Sodišču Efte predlaga, naj:

| 1. | ugotovi, da Islandija ni izpolnila svojih obveznosti iz akta iz točke 17d Poglavja II Priloge XIII k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga), kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1, s tem, ko:






  i. | ni zagotovila, da se na reprezentativnem delu pošiljk nevarnega blaga, ki se prevažajo po cesti, opravijo kontrole, kot zahteva člen 3(1); |
| --- | --- | --- |

1.

ugotovi, da Islandija ni izpolnila svojih obveznosti iz akta iz točke 17d Poglavja II Priloge XIII k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga), kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1, s tem, ko:

i.

ni zagotovila, da se na reprezentativnem delu pošiljk nevarnega blaga, ki se prevažajo po cesti, opravijo kontrole, kot zahteva člen 3(1);

| ii. | za opravljanje teh kontrol ni uporabila kontrolnega lista iz Prilogi I k Direktivi, kot zahteva člen 4(1); |
| --- | --- |

ii.

za opravljanje teh kontrol ni uporabila kontrolnega lista iz Prilogi I k Direktivi, kot zahteva člen 4(1);

| iii. | ni zagotovila, da so kontrole na podlagi Direktive naključne in po možnosti zajemajo velik del cestnega omrežja, kot zahteva člen 4(2); |
| --- | --- |

iii.

ni zagotovila, da so kontrole na podlagi Direktive naključne in po možnosti zajemajo velik del cestnega omrežja, kot zahteva člen 4(2);

| iv. | ni zagotovila, da kraji, izbrani za take kontrole, omogočajo, da se lahko na vozilih, na katerih so ugotovljene kršitve, le-te odpravijo, ali da jih organ, ki izvaja kontrolo, če je to ustrezno, umakne iz prometa na kraju samem ali na za to namenjenem kraju, ne da bi bila s tem ogrožena varnost, kot zahteva člen 4(3); |
| --- | --- |

iv.

ni zagotovila, da kraji, izbrani za take kontrole, omogočajo, da se lahko na vozilih, na katerih so ugotovljene kršitve, le-te odpravijo, ali da jih organ, ki izvaja kontrolo, če je to ustrezno, umakne iz prometa na kraju samem ali na za to namenjenem kraju, ne da bi bila s tem ogrožena varnost, kot zahteva člen 4(3);

| v. | ni zagotovila, da se, če je to ustrezno in ne ogroža varnosti, lahko vzamejo vzorci blaga, ki se prevaža, za pregled v laboratorijih, ki jih pristojni organ pooblašča za tovrstne preglede, kot zahteva člen 4(4); |
| --- | --- |

v.

ni zagotovila, da se, če je to ustrezno in ne ogroža varnosti, lahko vzamejo vzorci blaga, ki se prevaža, za pregled v laboratorijih, ki jih pristojni organ pooblašča za tovrstne preglede, kot zahteva člen 4(4);

| vi. | ni zagotovila, da trajanje kontrol ne presega razumnih časovnih okvirov, kot zahteva člen 4(5); |
| --- | --- |

vi.

ni zagotovila, da trajanje kontrol ne presega razumnih časovnih okvirov, kot zahteva člen 4(5);

| vii. | ni zagotovila, da lahko organi, ki opravljajo kontrolo, vozila, pri katerih se ugotovi ena ali več kršitev predpisov o prevozu nevarnega blaga, umaknejo iz prometa na kraju samem ali na za to namenjenem kraju in zahtevajo, da se pred nadaljevanjem vožnje kršitve odpravijo ali pa se izvedejo drugi ustrezni ukrepi, odvisno od okoliščin ali varnostnih zahtev, kot zahteva člen 5; |
| --- | --- |

vii.

ni zagotovila, da lahko organi, ki opravljajo kontrolo, vozila, pri katerih se ugotovi ena ali več kršitev predpisov o prevozu nevarnega blaga, umaknejo iz prometa na kraju samem ali na za to namenjenem kraju in zahtevajo, da se pred nadaljevanjem vožnje kršitve odpravijo ali pa se izvedejo drugi ustrezni ukrepi, odvisno od okoliščin ali varnostnih zahtev, kot zahteva člen 5;

| viii. | ni zagotovila, da se kontrole lahko izvajajo tudi v prostorih podjetij, kot zahteva člen 6(1), ter |
| --- | --- |

viii.

ni zagotovila, da se kontrole lahko izvajajo tudi v prostorih podjetij, kot zahteva člen 6(1), ter

| ix. | Nadzornemu organu Efte ni poslala letnega poročila, kot zahteva člen 9(1); |
| --- | --- |

ix.

Nadzornemu organu Efte ni poslala letnega poročila, kot zahteva člen 9(1);

| 2. | Islandiji naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Islandiji naloži plačilo stroškov postopka.

Pravna podlaga in dejansko stanje ter navedeni tožbeni razlogi:

| — | Tožba se nanaša na to, da Islandija najpozneje do 16. novembra 2015 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 16. septembra 2015 glede neizpolnjevanja obveznosti te države iz akta iz točke 17d Poglavja II Priloge XIII k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga), kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1. |
| --- | --- |

—

Tožba se nanaša na to, da Islandija najpozneje do 16. novembra 2015 ni ukrepala, da bi svojo zakonodajo uskladila z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 16. septembra 2015 glede neizpolnjevanja obveznosti te države iz akta iz točke 17d Poglavja II Priloge XIII k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga), kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/28

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 467/15)

| 1. | Komisija je 8. decembra 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Barloworld South Africa Proprietary Limited („Barloworld“, Južna Afrika) in BayWa Aktiengesellschaft („BayWa“, Nemčija) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad južnoafriško poslovno enoto podjetja Barloworld za kmetijsko mehanizacijo in ravnanje z materiali. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 8. decembra 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Barloworld South Africa Proprietary Limited („Barloworld“, Južna Afrika) in BayWa Aktiengesellschaft („BayWa“, Nemčija) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad južnoafriško poslovno enoto podjetja Barloworld za kmetijsko mehanizacijo in ravnanje z materiali.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za BayWa: trgovina s kmetijskimi viri, kot so semena, gnojila ter oprema za zaščito pridelkov in kmetijske stroje. Podjetje BayWa distribuira kmetijsko opremo v Avstriji, Nemčiji in na Nizozemskem. Dejavno je tudi na področju gradbenih materialov in energetike (na primer obnovljivi viri energije), in sicer v Avstriji in Nemčiji,
  —   za Barloworld: distribucija vodilnih mednarodnih blagovnih znamk v zvezi z opremo in storitvami za pretovarjanje (zemeljska dela, energetski sistemi, ravnanje z materiali, kmetijska oprema) ter avtomobilskimi storitvami in logistiko (storitve za vozne parke avtomobilov za najem, skladiščenje itd.),
  —   za skupno podjetje: vključevalo bo južnoafriško poslovno enoto podjetja Barloworld za kmetijsko mehanizacijo in ravnanje z materiali, skupaj pa ga bosta nadzorovali podjetji Barloworld in BayWa. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za BayWa: trgovina s kmetijskimi viri, kot so semena, gnojila ter oprema za zaščito pridelkov in kmetijske stroje. Podjetje BayWa distribuira kmetijsko opremo v Avstriji, Nemčiji in na Nizozemskem. Dejavno je tudi na področju gradbenih materialov in energetike (na primer obnovljivi viri energije), in sicer v Avstriji in Nemčiji,

—   za Barloworld: distribucija vodilnih mednarodnih blagovnih znamk v zvezi z opremo in storitvami za pretovarjanje (zemeljska dela, energetski sistemi, ravnanje z materiali, kmetijska oprema) ter avtomobilskimi storitvami in logistiko (storitve za vozne parke avtomobilov za najem, skladiščenje itd.),

—   za skupno podjetje: vključevalo bo južnoafriško poslovno enoto podjetja Barloworld za kmetijsko mehanizacijo in ravnanje z materiali, skupaj pa ga bosta nadzorovali podjetji Barloworld in BayWa.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8204 – Barloworld South Africa/BayWa/JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 15.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 467/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 467/29

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8325 – KKR/Hilding Anders)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 467/16)

| 1. | Komisija je 8. decembra 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje KKR & Co. L.P. („KKR“, Združene države) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Hilding Anders Holdings 3 AB („Hilding Anders“, Švedska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 8. decembra 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje KKR & Co. L.P. („KKR“, Združene države) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Hilding Anders Holdings 3 AB („Hilding Anders“, Švedska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za KKR: upravljanje sredstev na svetovni ravni in finančno svetovanje,
  —   za Hilding Anders: razvoj, proizvodnja in trženje ležišč, žimnic ter povezanih izdelkov. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za KKR: upravljanje sredstev na svetovni ravni in finančno svetovanje,

—   za Hilding Anders: razvoj, proizvodnja in trženje ležišč, žimnic ter povezanih izdelkov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8325 – KKR/Hilding Anders se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8325 – KKR/Hilding Anders se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---