# Úřední věstník C 436/24.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 436 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5924. listopadu 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 436

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5924. listopadu 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2013–2014Dílčí zasedání od 18. do 21. listopadu 2013Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 53 E, 25.2.2014
  PŘIJATÉ TEXTY | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2013–2014Dílčí zasedání od 18. do 21. listopadu 2013Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn Úř. věst. C 53 E, 25.2.2014
  PŘIJATÉ TEXTY

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úř. věst. C 53 E, 25.2.2014

1

---

| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| --- | --- |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlament |
| | Středa, 20. listopadu 2013 |
| 2016/C 436/01 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o umístění sídel evropských institucí (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Čtvrtek, 21. listopadu 2013 |
| 2016/C 436/02 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o aktuální situaci, pokud jde o rozvojový program z Dohá a přípravy na deváté zasedání Konference ministrů Světové obchodní organizace (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 k akčnímu plánu Podnikání 2020 – opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (na základě výroční zprávy Rady určené Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o evropské technologické a průmyslové základně obrany (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 ke sdělení Komise nazvanému Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie (HMU) (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o Bangladéši: lidská práva a blížící se volby (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 na téma Katar: situace migrujících pracovníků (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o spravedlnosti justice v Bolívii a zejména o případech Előda Tóásóa a Maria Tadiće (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Středa, 20. listopadu 2013

2016/C 436/01

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o umístění sídel evropských institucí (2012/2308(INI))

2

Čtvrtek, 21. listopadu 2013

2016/C 436/02

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o aktuální situaci, pokud jde o rozvojový program z Dohá a přípravy na deváté zasedání Konference ministrů Světové obchodní organizace (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 k akčnímu plánu Podnikání 2020 – opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (na základě výroční zprávy Rady určené Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o evropské technologické a průmyslové základně obrany (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 ke sdělení Komise nazvanému Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie (HMU) (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o Bangladéši: lidská práva a blížící se volby (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 na téma Katar: situace migrujících pracovníků (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o spravedlnosti justice v Bolívii a zejména o případech Előda Tóásóa a Maria Tadiće (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlament |
| | Úterý, 19. listopadu 2013 |
| 2016/C 436/10 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o uzavření interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Úterý, 19. listopadu 2013

2016/C 436/10

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o uzavření interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Úterý, 19. listopadu 2013 |
| 2016/C 436/11 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 7/2013 na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2013 Evropské unie na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mobilizaci prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, stavební materiály, podaná Španělskem) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Program Erasmus pro všechny ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí ERASMUS PRO VŠECHNY Program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (COM(2011)0788 – C7–0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušují rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Program Tvůrčí Evropa ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Tvůrčí Evropa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES | 60 |
| 2016/C 436/17 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí program Evropa pro občany na období 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Nástroj pro propojení Evropy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vytváří nástroj pro propojení Evropy (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Rozvoj transevropské dopravní sítě ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Zemědělská statistika a statistika rybolovu ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění určité legislativní akty v oblasti zemědělské statistiky a statistiky rybolovu (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění některé legislativní akty v oblasti zemědělské statistiky a statistiky rybolovu | 64 |
| 2016/C 436/21 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu, kterým se mění Dohoda o vládních zakázkách (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí jménem Evropské unie změny článků 25 a 26 Úmluvy o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady o přijetí doplňkového výzkumného programu pro projekt ITER (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady o programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady o podpoře poskytované Unií na programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku, Litvě a na Slovensku z provozu (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Středa, 20. listopadu 2013 |
| 2016/C 436/27 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o společném návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 schváleném dohodovacím výborem v rámci rozpočtového procesu (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 9/2013 na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (sucho a lesní požáry v Rumunsku a povodně v Německu, Rakousku a České republice) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Evropské systémy družicové navigace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich provozu (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makrofinanční pomoc Jordánsku ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému království (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o poskytnutí makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému království | 208 |
| 2016/C 436/34 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog jménem Evropské unie (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2009/935/SVV, pokud jde o seznam třetích zemí a organizací, se kterými má Europol uzavřít dohody (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 723/2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Společná ustanovení ohledně evropských fondů ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Evropský sociální fond ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7–0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Evropský fond pro regionální rozvoj a cíl Investice pro růst a zaměstnanost ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj a cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Evropský fond pro regionální rozvoj a cíl Evropská územní spolupráce ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Fond soudržnosti ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Evropské seskupení pro územní spolupráci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), pokud jde o vyjasnění, zjednodušení a zlepšení zřizování a provádění takovýchto seskupení (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 1082/2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), pokud jde o vyjasnění, zjednodušení a zlepšení zřizování a fungování takovýchto seskupení | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Genderová vyváženost mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách a o souvisejících opatřeních (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2013/.../EU o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách a o souvisejících opatřeních(Text s významem pro EHP) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 20. listopadu 2013 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o sděleních klíčových informací týkajících se investičních produktů (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Postoj Evropského parlamentu přijatý dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Společná organizace trhů se zemědělskými produkty ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493Přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Přechodná ustanovení pro podporu rozvoje venkova ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014 (COM(2013)0226 –C7-0104/2013–2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, č. 1306/2013 a č. 1308/2013, pokud jde o jejich použití v roce 2014 | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy a pravidel pro platby konečného zůstatku | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy | 282 |
| 2016/C 436/52 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Kiribatskou republikou na straně druhé (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Čtvrtek, 21. listopadu 2013 |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Strategický inovační program Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2013/.../EU o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Evropský inovační a technologický institut ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o změně nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (2014–2020) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1639/2006/ES | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Zvláštní program k provedení Horizontu 2020 *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Rady o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)(Text s významem pro EHP) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Evropská statistika ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice(Text s významem pro EHP a Švýcarsko) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506Program pro sociální změny a inovace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Akční program pro oblast daní ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví akční program pro oblast daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BPostoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí akční program ke zlepšení fungování systémů zdanění v Evropské unii na období 2014-2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Akční program pro oblast cel ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341APostoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Pojišťovací a zajišťovací činnost (Solventnost II) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II), pokud jde o lhůtu pro její provedení, datum použitelnosti a datum zrušení některých směrnic (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterou se mění směrnice 2009/138/ES (Solventnost II), pokud jde o den jejího provedení, den její použitelnosti a den zrušení některých směrnic (Solventnost I) | 397 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 19. listopadu 2013

2016/C 436/11

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 7/2013 na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2013 Evropské unie na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mobilizaci prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, stavební materiály, podaná Španělskem) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Program Erasmus pro všechny ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí ERASMUS PRO VŠECHNY Program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (COM(2011)0788 – C7–0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušují rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Program Tvůrčí Evropa ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Tvůrčí Evropa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES

60

2016/C 436/17

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí program Evropa pro občany na období 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Nástroj pro propojení Evropy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vytváří nástroj pro propojení Evropy (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Rozvoj transevropské dopravní sítě ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Zemědělská statistika a statistika rybolovu ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění určité legislativní akty v oblasti zemědělské statistiky a statistiky rybolovu (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění některé legislativní akty v oblasti zemědělské statistiky a statistiky rybolovu

64

2016/C 436/21

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu, kterým se mění Dohoda o vládních zakázkách (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí jménem Evropské unie změny článků 25 a 26 Úmluvy o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady o přijetí doplňkového výzkumného programu pro projekt ITER (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady o programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady o podpoře poskytované Unií na programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku, Litvě a na Slovensku z provozu (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

Středa, 20. listopadu 2013

2016/C 436/27

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o společném návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 schváleném dohodovacím výborem v rámci rozpočtového procesu (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 9/2013 na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (sucho a lesní požáry v Rumunsku a povodně v Německu, Rakousku a České republice) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Evropské systémy družicové navigace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich provozu (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makrofinanční pomoc Jordánsku ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému království (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o poskytnutí makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému království

208

2016/C 436/34

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog jménem Evropské unie (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2009/935/SVV, pokud jde o seznam třetích zemí a organizací, se kterými má Europol uzavřít dohody (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 723/2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Společná ustanovení ohledně evropských fondů ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Evropský sociální fond ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7–0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Evropský fond pro regionální rozvoj a cíl Investice pro růst a zaměstnanost ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj a cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Evropský fond pro regionální rozvoj a cíl Evropská územní spolupráce ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Fond soudržnosti ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Evropské seskupení pro územní spolupráci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), pokud jde o vyjasnění, zjednodušení a zlepšení zřizování a provádění takovýchto seskupení (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 1082/2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), pokud jde o vyjasnění, zjednodušení a zlepšení zřizování a fungování takovýchto seskupení

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Genderová vyváženost mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách a o souvisejících opatřeních (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2013/.../EU o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách a o souvisejících opatřeních(Text s významem pro EHP)

225

2016/C 436/44

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 20. listopadu 2013 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o sděleních klíčových informací týkajících se investičních produktů (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Postoj Evropského parlamentu přijatý dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Společná organizace trhů se zemědělskými produkty ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493Přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Přechodná ustanovení pro podporu rozvoje venkova ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014 (COM(2013)0226 –C7-0104/2013–2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, č. 1306/2013 a č. 1308/2013, pokud jde o jejich použití v roce 2014

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy a pravidel pro platby konečného zůstatku

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy

282

2016/C 436/52

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Kiribatskou republikou na straně druhé (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

Čtvrtek, 21. listopadu 2013

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Strategický inovační program Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2013/.../EU o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Evropský inovační a technologický institut ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o změně nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (2014–2020) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1639/2006/ES

COSME

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Zvláštní program k provedení Horizontu 2020 *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Rady o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)(Text s významem pro EHP)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Evropská statistika ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506Program pro sociální změny a inovace ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Akční program pro oblast daní ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví akční program pro oblast daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BPostoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí akční program ke zlepšení fungování systémů zdanění v Evropské unii na období 2014-2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Akční program pro oblast cel ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341APostoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Pojišťovací a zajišťovací činnost (Solventnost II) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II), pokud jde o lhůtu pro její provedení, datum použitelnosti a datum zrušení některých směrnic (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterou se mění směrnice 2009/138/ES (Solventnost II), pokud jde o den jejího provedení, den její použitelnosti a den zrušení některých směrnic (Solventnost I)

397

---

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Postup konzultace |
| --- | --- |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Řádný legislativní postup: první čtení |
| ***II | Řádný legislativní postup: druhé čtení |
| ***III | Řádný legislativní postup: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Postup konzultace

***

Postup souhlasu

***I

Řádný legislativní postup: první čtení

***II

Řádný legislativní postup: druhé čtení

***III

Řádný legislativní postup: třetí čtení

(Druh postupu závisí na právním základu navrženém v návrhu aktu)

Pozměňovací návrhy Parlamentu:

Nové části textu jsou označeny
  tučně kurzivou
  . Vypuštěné části textu jsou označeny buď symbolem ▌nebo přeškrtnuty. Nahrazení se vyznačují tak, že nový text se označí
  tučně kurzivou
  a nahrazený text se vymaže nebo přeškrtne.

tučně kurzivou

tučně kurzivou

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/1

---

EVROPSKÝ PARLAMENT

ZASEDÁNÍ 2013–2014

Dílčí zasedání od 18. do 21. listopadu 2013

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn
  Úř. věst. C 53 E, 25.2.2014

PŘIJATÉ TEXTY

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Středa, 20. listopadu 2013

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Umístění sídel orgánů Evropské unie

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o umístění sídel evropských institucí (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 232 a 341 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 232 a 341 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na protokol č. 6 připojený ke Smlouvám o umístění sídel orgánů a některých institucí, subjektů a útvarů Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na protokol č. 6 připojený ke Smlouvám o umístění sídel orgánů a některých institucí, subjektů a útvarů Evropské unie,

| — | s ohledem na články 10, 14 a 48 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 10, 14 a 48 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na postoj, který zaujímá k těmto otázkám, vyjádřený zejména ve svém doporučení ze dne 21. června 1958 (1), v usnesení ze dne 7. července 1981 o sídle orgánů a institucí ES a zejména Evropského parlamentu (2), v doporučeních pro mezivládní konferenci ze dne 13. dubna 2000 (3) a usneseních k nim připojených; připomíná své usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu (4); své rozhodnutí ze dne 10. května 2012 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl I – Evropský parlament (5); své usnesení ze dne 16. února 2012 o pokynech pro rozpočtový proces na rok 2013, oddíl I – Evropský parlament, oddíl II – Rada, oddíl IV – Soudní dvůr, oddíl V – Účetní dvůr, oddíl VI – Evropský hospodářský a sociální výbor, oddíl VII – Výbor regionů, oddíl VIII – Evropský veřejný ochránce práv, oddíl IX – Evropský inspektor ochrany údajů, oddíl X – Evropská služba pro vnější činnost (6); své usnesení ze dne 29. března 2012 o odhadu příjmů a výdajů Evropského parlamentu na rozpočtový rok 2013 (7) a své usnesení ze dne 4. července 2012 o mandátu pro třístranné rozhovory o návrhu rozpočtu na rok 2013 (8); |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj, který zaujímá k těmto otázkám, vyjádřený zejména ve svém doporučení ze dne 21. června 1958 (1), v usnesení ze dne 7. července 1981 o sídle orgánů a institucí ES a zejména Evropského parlamentu (2), v doporučeních pro mezivládní konferenci ze dne 13. dubna 2000 (3) a usneseních k nim připojených; připomíná své usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu (4); své rozhodnutí ze dne 10. května 2012 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl I – Evropský parlament (5); své usnesení ze dne 16. února 2012 o pokynech pro rozpočtový proces na rok 2013, oddíl I – Evropský parlament, oddíl II – Rada, oddíl IV – Soudní dvůr, oddíl V – Účetní dvůr, oddíl VI – Evropský hospodářský a sociální výbor, oddíl VII – Výbor regionů, oddíl VIII – Evropský veřejný ochránce práv, oddíl IX – Evropský inspektor ochrany údajů, oddíl X – Evropská služba pro vnější činnost (6); své usnesení ze dne 29. března 2012 o odhadu příjmů a výdajů Evropského parlamentu na rozpočtový rok 2013 (7) a své usnesení ze dne 4. července 2012 o mandátu pro třístranné rozhovory o návrhu rozpočtu na rok 2013 (8);

| — | s ohledem na otázky k písemnému zodpovězení položené Komisi a Radě E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 a E-004135-2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázky k písemnému zodpovězení položené Komisi a Radě E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 a E-004135-2012,

| — | s ohledem na zprávy generálního tajemníka ze září 2002 a srpna 2013 o nákladech spojených se zachováním tří pracovních míst, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy generálního tajemníka ze září 2002 a srpna 2013 o nákladech spojených se zachováním tří pracovních míst,

| — | s ohledem na zprávu společné pracovní skupiny předsednictva a Rozpočtového výboru o rozpočtu Parlamentu na rok 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu společné pracovní skupiny předsednictva a Rozpočtového výboru o rozpočtu Parlamentu na rok 2012,

| — | s ohledem na své zprávy o činnosti za období 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 a 2009–2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své zprávy o činnosti za období 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 a 2009–2011,

| — | s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropského unie (ESD), zejména na věci C-230/81 (9), C-345/95 (10) a spojené věci C-237/11 a C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropského unie (ESD), zejména na věci C-230/81 (9), C-345/95 (10) a spojené věci C-237/11 a C-238/11 (11),

| — | s ohledem na petici 630/2006 podanou v rámci kampaně za jediné sídlo, kterou podpořil více než jeden milion občanů EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na petici 630/2006 podanou v rámci kampaně za jediné sídlo, kterou podpořil více než jeden milion občanů EU,

| — | s ohledem na hlasování na plenárním zasedání ze dne 23. října 2012, v němž většina členů Parlamentu (78 %) vyzvala členské státy, aby přehodnotily své názory na otázku Štrasburku jako oficiálního sídla Parlamentu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hlasování na plenárním zasedání ze dne 23. října 2012, v němž většina členů Parlamentu (78 %) vyzvala členské státy, aby přehodnotily své názory na otázku Štrasburku jako oficiálního sídla Parlamentu,

| — | s ohledem na čl. 5 odst. 3, články 29, 41, 48, 74a a 201 a čl. 202 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 5 odst. 3, články 29, 41, 48, 74a a 201 a čl. 202 odst. 4 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti věci a na stanoviska Rozpočtového výboru a Petičního výboru (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti věci a na stanoviska Rozpočtového výboru a Petičního výboru (A7-0350/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že článek 341 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že sídla orgánů Unie určí vlády členských států vzájemnou dohodou; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že článek 341 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že sídla orgánů Unie určí vlády členských států vzájemnou dohodou;

| B. | vzhledem k tomu, že členské státy v protokolu č. 6 připojeném ke Smlouvám stanovily, že v Bruselu má sídlo Komise, Rada (jejíž zasedání v dubnu, červnu a říjnu se konají v Lucemburku), Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, zatímco v Lucemburku sídlí Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr a Evropská investiční banka, ve Frankfurtu Evropská centrální banka a v Haagu Evropský policejní úřad (Europol); |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že členské státy v protokolu č. 6 připojeném ke Smlouvám stanovily, že v Bruselu má sídlo Komise, Rada (jejíž zasedání v dubnu, červnu a říjnu se konají v Lucemburku), Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, zatímco v Lucemburku sídlí Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr a Evropská investiční banka, ve Frankfurtu Evropská centrální banka a v Haagu Evropský policejní úřad (Europol);

| C. | vzhledem k tomu, že rozhodnutí členských států o těchto sídlech bylo dosaženo v rámci rozsáhlého jednání s přihlédnutím k historickému vývoji Evropské unie a jejích orgánů a institucí a k úvahám o geografickém rozmístění; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že rozhodnutí členských států o těchto sídlech bylo dosaženo v rámci rozsáhlého jednání s přihlédnutím k historickému vývoji Evropské unie a jejích orgánů a institucí a k úvahám o geografickém rozmístění;

| D. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament jako jediný přímo volený orgán odpovědný evropským občanům hraje zvláštní a jedinečnou úlohu, a protože tato úloha prošla od jeho vzniku ve srovnání s ostatními institucemi EU nejzásadnější proměnou, zaměřuje se tato zpráva primárně na sídlo a organizaci práce Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament jako jediný přímo volený orgán odpovědný evropským občanům hraje zvláštní a jedinečnou úlohu, a protože tato úloha prošla od jeho vzniku ve srovnání s ostatními institucemi EU nejzásadnější proměnou, zaměřuje se tato zpráva primárně na sídlo a organizaci práce Evropského parlamentu;

| E. | vzhledem k tomu, že podle protokolu č. 6 připojeného ke Smlouvám má Parlament své sídlo ve Štrasburku, kde se koná 12 plenárních zasedání ročně včetně zasedání věnovaného rozpočtu, v Bruselu se konají doplňující plenární zasedání, výbory Parlamentu zasedají též v Bruselu a generální sekretariát a správní útvary zůstávají v Lucemburku; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že podle protokolu č. 6 připojeného ke Smlouvám má Parlament své sídlo ve Štrasburku, kde se koná 12 plenárních zasedání ročně včetně zasedání věnovaného rozpočtu, v Bruselu se konají doplňující plenární zasedání, výbory Parlamentu zasedají též v Bruselu a generální sekretariát a správní útvary zůstávají v Lucemburku;

| F. | vzhledem k tomu, že podle článků 10 a 14 SEU je EU zastupitelskou demokracií, v níž Parlament přímo zastupuje evropské občany na úrovni Unie a jako jeden ze zákonodárných orgánů má stejné pravomoci jako Rada; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podle článků 10 a 14 SEU je EU zastupitelskou demokracií, v níž Parlament přímo zastupuje evropské občany na úrovni Unie a jako jeden ze zákonodárných orgánů má stejné pravomoci jako Rada;

| G. | vzhledem k tomu, že podle článku 232 SFEU přijímá Parlament svůj jednací řád, podle něhož může v souladu se Smlouvami a s judikaturou ESD stanovit délku trvání plenárních zasedání; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že podle článku 232 SFEU přijímá Parlament svůj jednací řád, podle něhož může v souladu se Smlouvami a s judikaturou ESD stanovit délku trvání plenárních zasedání;

| H. | vzhledem k tomu, že podle ESD nesmí umístění sídla narušit řádné fungování Parlamentu; vzhledem k tomu, že ESD dále prohlásil, že ačkoli rozložení činnosti do více pracovních míst má určité nevýhody a způsobuje zvláštní náklady, k jakékoli změně sídla nebo pracovních míst by byla nutná změna Smlouvy a tudíž souhlas členských států; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že podle ESD nesmí umístění sídla narušit řádné fungování Parlamentu; vzhledem k tomu, že ESD dále prohlásil, že ačkoli rozložení činnosti do více pracovních míst má určité nevýhody a způsobuje zvláštní náklady, k jakékoli změně sídla nebo pracovních míst by byla nutná změna Smlouvy a tudíž souhlas členských států;

| I. | vzhledem k tomu, že Parlament prošel hlubokou proměnou od poradního orgánu se 78 detašovanými členy, kteří – zejména z praktických důvodů – sdíleli své zázemí s Parlamentním shromážděním Rady Evropy ve Štrasburku, a stal se plnohodnotným, přímo voleným Parlamentem, který má dnes 766 členů a je jedním ze zákonodárných orgánů na stejné úrovni s Radou; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Parlament prošel hlubokou proměnou od poradního orgánu se 78 detašovanými členy, kteří – zejména z praktických důvodů – sdíleli své zázemí s Parlamentním shromážděním Rady Evropy ve Štrasburku, a stal se plnohodnotným, přímo voleným Parlamentem, který má dnes 766 členů a je jedním ze zákonodárných orgánů na stejné úrovni s Radou;

| J. | vzhledem k tomu, že růst jeho legislativní kapacity se odráží ve zvýšení počtu postupů spolurozhodování (nyní řádný legislativní postup) ze 165 v období 1993–1999 na 454 v letech 2004–2009, přičemž v současném volebním období bude tento počet ještě vyšší; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že růst jeho legislativní kapacity se odráží ve zvýšení počtu postupů spolurozhodování (nyní řádný legislativní postup) ze 165 v období 1993–1999 na 454 v letech 2004–2009, přičemž v současném volebním období bude tento počet ještě vyšší;

| K. | vzhledem k tomu, že měnící se úloha Parlamentu se rovněž projevila ve zvýšení počtu interinstitucionálních schůzek o 150 % (z 16 000 v roce 2009 na přibližně 40 000 v roce 2013) a v neustále probíhajících jednáních a trialozích s Komisí, Radou a jednotlivými členskými státy, přičemž tato jednání, která jsou nyní součástí legislativního procesu, vedla k prudkému zvýšení počtu případů, kdy bylo dosaženo dohody v prvním čtení, z 28 % v letech 1999–2004 na 72 % v letech 2004–2009; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že měnící se úloha Parlamentu se rovněž projevila ve zvýšení počtu interinstitucionálních schůzek o 150 % (z 16 000 v roce 2009 na přibližně 40 000 v roce 2013) a v neustále probíhajících jednáních a trialozích s Komisí, Radou a jednotlivými členskými státy, přičemž tato jednání, která jsou nyní součástí legislativního procesu, vedla k prudkému zvýšení počtu případů, kdy bylo dosaženo dohody v prvním čtení, z 28 % v letech 1999–2004 na 72 % v letech 2004–2009;

| L. | vzhledem k tomu, že struktura harmonogramu parlamentní činnosti byla stanovena na summitu v Edinburghu v roce 1992 a pochází tedy z doby před změnami úlohy Parlamentu, které přinesly smlouvy z Maastrichtu, Amsterdamu, Nice a Lisabonu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že struktura harmonogramu parlamentní činnosti byla stanovena na summitu v Edinburghu v roce 1992 a pochází tedy z doby před změnami úlohy Parlamentu, které přinesly smlouvy z Maastrichtu, Amsterdamu, Nice a Lisabonu;

| M. | vzhledem k tomu, že Rada i Evropská rada již soustředily svou činnost do Bruselu, kde se nyní výhradně konají zasedání Evropské rady, která se dříve konala v zemi, která právě předsedala EU; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Rada i Evropská rada již soustředily svou činnost do Bruselu, kde se nyní výhradně konají zasedání Evropské rady, která se dříve konala v zemi, která právě předsedala EU;

| N. | vzhledem k tomu, že geografická vzdálenost mezi oficiálními sídly obou zákonodárných orgánů – 435 km – znamená, že Parlament je izolován nejen od Rady a Komise, ale také od jiných subjektů, jako jsou například nevládní organizace, organizace občanské společnosti a zastoupení členských států, a od největších mezinárodních žurnalistických skupin; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že geografická vzdálenost mezi oficiálními sídly obou zákonodárných orgánů – 435 km – znamená, že Parlament je izolován nejen od Rady a Komise, ale také od jiných subjektů, jako jsou například nevládní organizace, organizace občanské společnosti a zastoupení členských států, a od největších mezinárodních žurnalistických skupin;

| O. | vzhledem k tomu, že geografická roztříštěnost činnosti Parlamentu vytváří podle odhadů dodatečné roční náklady ve výši 156 až 204 milionů EUR (12), což odpovídá přibližně 10 % ročního rozpočtu Parlamentu, a že významné jsou rovněž ekologické důsledky, neboť emise CO2 spojené s přesuny mezi pracovními místy se podle odhadů pohybují v rozmezí 11 000 (13) až 19 000 tun (14); |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že geografická roztříštěnost činnosti Parlamentu vytváří podle odhadů dodatečné roční náklady ve výši 156 až 204 milionů EUR (12), což odpovídá přibližně 10 % ročního rozpočtu Parlamentu, a že významné jsou rovněž ekologické důsledky, neboť emise CO2 spojené s přesuny mezi pracovními místy se podle odhadů pohybují v rozmezí 11 000 (13) až 19 000 tun (14);

| P. | vzhledem k tomu, že nynější způsob organizace práce Evropského parlamentu rovněž vytváří dodatečné náklady a cestovní výlohy pro jiné orgány Evropské unie, zejména Komisi a Radu, zastoupení členských států EU, novináře a zástupce občanské společnosti; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že nynější způsob organizace práce Evropského parlamentu rovněž vytváří dodatečné náklady a cestovní výlohy pro jiné orgány Evropské unie, zejména Komisi a Radu, zastoupení členských států EU, novináře a zástupce občanské společnosti;

| Q. | vzhledem k tomu, že 78 % veškerých pracovních cest statutárních pracovníků Parlamentu (průměrně 3 172 měsíčně) je přímým důsledkem geografické roztříštěnosti činnosti EP; vzhledem k tomu, že ačkoli jsou budovy Parlamentu ve Štrasburku v současné době využívány pouze 42 dnů ročně (a jsou tedy nevyužity po 89 % času), jejich vytápění, nezbytný personál a údržbu je třeba zajišťovat po celý rok; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že 78 % veškerých pracovních cest statutárních pracovníků Parlamentu (průměrně 3 172 měsíčně) je přímým důsledkem geografické roztříštěnosti činnosti EP; vzhledem k tomu, že ačkoli jsou budovy Parlamentu ve Štrasburku v současné době využívány pouze 42 dnů ročně (a jsou tedy nevyužity po 89 % času), jejich vytápění, nezbytný personál a údržbu je třeba zajišťovat po celý rok;

| R. | vzhledem k tomu, že výdaje vznikající v důsledku geografické roztříštěnosti činnosti Parlamentu představují významnou oblast potenciálních úspor, zejména v současném hospodářském klimatu; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že výdaje vznikající v důsledku geografické roztříštěnosti činnosti Parlamentu představují významnou oblast potenciálních úspor, zejména v současném hospodářském klimatu;

| S. | vzhledem k tomu, že Parlament od roku 1958, kdy navrhl, aby bylo jeho sídlo umístěno v blízkosti Rady a Komise, opakovaně dával prostřednictvím četných zpráv, prohlášení a vyjádření najevo své přání, aby byla jeho práce organizována praktičtěji a účinněji; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že Parlament od roku 1958, kdy navrhl, aby bylo jeho sídlo umístěno v blízkosti Rady a Komise, opakovaně dával prostřednictvím četných zpráv, prohlášení a vyjádření najevo své přání, aby byla jeho práce organizována praktičtěji a účinněji;

| T. | vzhledem k tomu, že občané EU – včetně více než milionu občanů, kteří podpořili petici požadují jediné sídlo – opakovaně vyjadřují svou nespokojenost se současným uspořádáním; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že občané EU – včetně více než milionu občanů, kteří podpořili petici požadují jediné sídlo – opakovaně vyjadřují svou nespokojenost se současným uspořádáním;

| U. | vzhledem k tomu, že ustanovení týkající se práva Parlamentu samostatně rozhodovat o své vnitřní organizaci patří mezi otázky, které úzce souvisejí s parlamentním zřízením; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že ustanovení týkající se práva Parlamentu samostatně rozhodovat o své vnitřní organizaci patří mezi otázky, které úzce souvisejí s parlamentním zřízením;

| V. | vzhledem k tomu, že kromě otázek, kterými se zabývá tato zpráva, existují další zásadní otázky přímo související s postavením Evropského parlamentu a s jeho úlohou v institucionálním mechanismu Evropské unie, které dosud nebyly přesvědčivým způsobem vyřešeny; vzhledem k tomu, že tyto nevyřešené otázky se týkají problematiky volebních zákonů, pravidel pro ochrannou zónu, otázky poslanecké imunity a problémů spojených se statutem poslanců; vzhledem k tomu, že odpovědi na tyto otázky je třeba hledat v rámci práva Parlamentu na organizační autonomii, kterou vykonává ve formě obecných rozhodovacích pravomocí, nebo alespoň v rámci řádného legislativního postupu založeném na spolurozhodování; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že kromě otázek, kterými se zabývá tato zpráva, existují další zásadní otázky přímo související s postavením Evropského parlamentu a s jeho úlohou v institucionálním mechanismu Evropské unie, které dosud nebyly přesvědčivým způsobem vyřešeny; vzhledem k tomu, že tyto nevyřešené otázky se týkají problematiky volebních zákonů, pravidel pro ochrannou zónu, otázky poslanecké imunity a problémů spojených se statutem poslanců; vzhledem k tomu, že odpovědi na tyto otázky je třeba hledat v rámci práva Parlamentu na organizační autonomii, kterou vykonává ve formě obecných rozhodovacích pravomocí, nebo alespoň v rámci řádného legislativního postupu založeném na spolurozhodování;

| 1. | je přesvědčen, že Evropský parlament, který je jediným orgánem přímo zastupujícím evropské občany, musí mít právo sám rozhodovat o organizaci své práce, a tedy i o tom, kde a kdy se budou konat jeho zasedání; |
| --- | --- |

1.

je přesvědčen, že Evropský parlament, který je jediným orgánem přímo zastupujícím evropské občany, musí mít právo sám rozhodovat o organizaci své práce, a tedy i o tom, kde a kdy se budou konat jeho zasedání;

| 2. | souhlasí s tím, že Evropský parlament by byl účinnější, nákladově efektivnější a šetrnější k životnímu prostředí, pokud by působil na jediném místě; konstatuje, že přesuny mezi Bruselem a Štrasburkem, k nimž dochází každý měsíc, se pro většinu občanů EU staly symbolickým negativním jevem, který poškozuje pověst Evropské unie, zejména v době, kdy v členských státech vedla finanční krize k závažným a bolestivým škrtům ve výdajích; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s tím, že Evropský parlament by byl účinnější, nákladově efektivnější a šetrnější k životnímu prostředí, pokud by působil na jediném místě; konstatuje, že přesuny mezi Bruselem a Štrasburkem, k nimž dochází každý měsíc, se pro většinu občanů EU staly symbolickým negativním jevem, který poškozuje pověst Evropské unie, zejména v době, kdy v členských státech vedla finanční krize k závažným a bolestivým škrtům ve výdajích;

| 3. | je toho názoru, že je legitimní, aby Evropský parlament zahájil diskusi o svém právu rozhodovat o organizaci své práce, a tedy i tom, kde a kdy bude zasedat; |
| --- | --- |

3.

je toho názoru, že je legitimní, aby Evropský parlament zahájil diskusi o svém právu rozhodovat o organizaci své práce, a tedy i tom, kde a kdy bude zasedat;

| 4. | zavazuje se proto, že bude iniciovat řádný postup pro přijímání změn smlouvy podle článku 48 SEU s cílem navrhnout změny článku 341 SFEU a protokolu č. 6, které jsou nezbytné, aby Parlament mohl sám rozhodovat o umístění svého sídla a o své vnitřní organizaci; |
| --- | --- |

4.

zavazuje se proto, že bude iniciovat řádný postup pro přijímání změn smlouvy podle článku 48 SEU s cílem navrhnout změny článku 341 SFEU a protokolu č. 6, které jsou nezbytné, aby Parlament mohl sám rozhodovat o umístění svého sídla a o své vnitřní organizaci;

| 5. | rozhoduje se, že nebude vydávat žádná doporučení ohledně sídel ostatních orgánů EU; |
| --- | --- |

5.

rozhoduje se, že nebude vydávat žádná doporučení ohledně sídel ostatních orgánů EU;

| 6. | zdůrazňuje, že bude třeba vyčíslit finanční a ekonomické dopady změny sídla nebo pracovních míst a dospět k rozumnému kompromisu, kterým bude zaručeno další využívání stávajících budov Parlamentu; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že bude třeba vyčíslit finanční a ekonomické dopady změny sídla nebo pracovních míst a dospět k rozumnému kompromisu, kterým bude zaručeno další využívání stávajících budov Parlamentu;

| 7. | uznává, že než Parlament přijme rozhodnutí o organizaci své práce, musí být poskytnut dostatek času na diskusi a úvahy a na spořádaný přechod na nový systém; |
| --- | --- |

7.

uznává, že než Parlament přijme rozhodnutí o organizaci své práce, musí být poskytnut dostatek času na diskusi a úvahy a na spořádaný přechod na nový systém;

| 8. | žádá Účetní dvůr nebo podobný nezávislý orgán, aby vypracoval souhrnnou analýzu, jakých úspor v rozpočtu EU by bylo možné docílit, pokud by měl Parlament pouze jedno sídlo; žádá, aby součástí této analýzy byly rozpočtové aspekty a vedlejší náklady, jako jsou úspory spojené s omezením ztrát pracovní doby a zvýšením efektivity; |
| --- | --- |

8.

žádá Účetní dvůr nebo podobný nezávislý orgán, aby vypracoval souhrnnou analýzu, jakých úspor v rozpočtu EU by bylo možné docílit, pokud by měl Parlament pouze jedno sídlo; žádá, aby součástí této analýzy byly rozpočtové aspekty a vedlejší náklady, jako jsou úspory spojené s omezením ztrát pracovní doby a zvýšením efektivity;

| 9. | žádá předsednictvo, aby Eurobarometr nebo jinou obdobnou profesionální službu zajišťující průzkumy veřejného mínění pověřila, aby do 1. ledna 2014 provedla průzkum názoru evropských občanů na zachování tří pracovních míst Parlamentu, a to s konkrétním uvedením finančních a ekologických nákladů a nákladů spočívajících ve snížení efektivity, které jsou v tímto uspořádáním spojeny; |
| --- | --- |

9.

žádá předsednictvo, aby Eurobarometr nebo jinou obdobnou profesionální službu zajišťující průzkumy veřejného mínění pověřila, aby do 1. ledna 2014 provedla průzkum názoru evropských občanů na zachování tří pracovních míst Parlamentu, a to s konkrétním uvedením finančních a ekologických nákladů a nákladů spočívajících ve snížení efektivity, které jsou v tímto uspořádáním spojeny;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, Evropské radě a hlavám států a vlád a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, Evropské radě a hlavám států a vlád a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. 9, 26.7.1958, s. 210a 234.

(2)  Úř. věst. C 234, 14.9.1981, s. 22.

(3)  Úř. věst. C 40, 7.2.2001, s. 409.

(4)  Úř. věst. C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(5)  Úř. věst. L 286, 17.10.2012, s. 3.

(6)  Úř. věst. C 249 E, 30.8.2013, s. 18.

(7)  Úř. věst. C 257 E, 6.9.2013, s. 104.

(8)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0289.

(9)  Věc C-230/81, Lucemburské velkovévodství v. Parlament.

(10)  Věc C-345/95, Francouzská republika v. Parlament.

(11)  Věci C-237/11 a C-238/11, Francouzská republika v. Parlament.

(12)  Zpráva generálního tajemníka Evropského parlamentu z roku 2002 je posledním odhadem celkových nákladů, který je dispozici. Rozmezí 156–204 milionů EUR ročně, které v roce 2012 potvrdila společná pracovní skupina předsednictva a Rozpočtového výboru, je vypočteno tak, že se k odhadu 148 milionů EUR přičte 28,3 milionu ročních výdajů na amortizaci budov ve Štrasburku, které je třeba vzít v potaz po nákupu těchto budov. V reakci na požadavky formulované v bodě 10 usnesení Parlamentu ze dne 6. února 2013 o pokynech k rozpočtu na rok 2014 – ostatní oddíly kromě Komise, kterou generální tajemník poskytl dne 30. srpna 2013, jsou dodatečné náklady štrasburského sídla odhadovány na 103 milionů EUR. Pokud se připočte stejná amortizace a odhady nevyužitých ploch dle zprávy společné pracovní skupiny z roku 2012, činila by celková částka 156 milionů EUR.

(13)  „Tři pracovní místa Evropského parlamentu – finanční, environmentální a regionální dopady geografické roztříštěnosti činnosti EP“, sdělení generálního tajemníka EP ze dne 30. srpna 2013 v reakci na požadavky formulované v bodě 10 usnesení Parlamentu ze dne 6. února 2013 o pokynech k rozpočtu na rok 2014.

(14)  „European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy“, zpráva vypracovaná společností Eco-Logica Ltd. pro skupinu Verts/ALE v listopadu 2007.

---

Čtvrtek, 21. listopadu 2013

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Aktuální stav rozvojového programu z Dohá

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o aktuální situaci, pokud jde o rozvojový program z Dohá a přípravy na deváté zasedání Konference ministrů Světové obchodní organizace (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na prohlášení Konference ministrů Světové obchodní organizace (WTO), které bylo přijato dne 14. listopadu 2001 v Dohá, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Konference ministrů Světové obchodní organizace (WTO), které bylo přijato dne 14. listopadu 2001 v Dohá,

| — | s ohledem na prohlášení Konference ministrů WTO, které bylo přijato dne 18. prosince 2005 v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Konference ministrů WTO, které bylo přijato dne 18. prosince 2005 v Hongkongu,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání zasedání Konference ministrů WTO v Hongkongu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání zasedání Konference ministrů WTO v Hongkongu (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. dubna 2008 o reformě Světové obchodní organizace (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. dubna 2008 o reformě Světové obchodní organizace (2),

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o rozvojovém programu z Dohá, zejména na usnesení ze dne 9. října 2008 (3), 16. prosince 2009 (4) a ze dne 14. září 2011 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o rozvojovém programu z Dohá, zejména na usnesení ze dne 9. října 2008 (3), 16. prosince 2009 (4) a ze dne 14. září 2011 (5),

| — | s ohledem na prohlášení přijaté dne 29. května 2013 na 28. zasedání řídícího výboru Parlamentní konference o WTO, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení přijaté dne 29. května 2013 na 28. zasedání řídícího výboru Parlamentní konference o WTO,

| — | s ohledem na prohlášení vydaná na neformálních setkáních Výboru pro obchodní jednání dne 11. dubna a 3. června 2013 a na formálním setkání Výboru pro obchodní jednání dne 22. července 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vydaná na neformálních setkáních Výboru pro obchodní jednání dne 11. dubna a 3. června 2013 a na formálním setkání Výboru pro obchodní jednání dne 22. července 2013,

| — | s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí Organizace spojených národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí Organizace spojených národů,

| — | s ohledem na čtvrté celkové hodnocení pomoci na podporu obchodu (Aid for Trade), které se konalo ve dnech 8. až 10. července 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čtvrté celkové hodnocení pomoci na podporu obchodu (Aid for Trade), které se konalo ve dnech 8. až 10. července 2013,

| — | s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že jednací kolo z Dohá bylo zahájeno v roce 2001 s cílem vytvořit nové obchodní příležitosti, upevnit pravidla mnohostranného obchodu a vyřešit stávající problémy v oblasti nerovnováhy obchodního systému v rámci jednání, jejichž ústředním bodem budou potřeby a zájmy rozvojových zemí, zejména těch nejméně rozvinutých; vzhledem k tomu, že tyto cíle vyplývají z přesvědčení, že mnohostranný systém založený na spravedlivějších a objektivnějších pravidlech může přispět ke spravedlivému a volnému obchodu v zájmu hospodářského rozvoje všech kontinentů a zmírňování chudoby; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že jednací kolo z Dohá bylo zahájeno v roce 2001 s cílem vytvořit nové obchodní příležitosti, upevnit pravidla mnohostranného obchodu a vyřešit stávající problémy v oblasti nerovnováhy obchodního systému v rámci jednání, jejichž ústředním bodem budou potřeby a zájmy rozvojových zemí, zejména těch nejméně rozvinutých; vzhledem k tomu, že tyto cíle vyplývají z přesvědčení, že mnohostranný systém založený na spravedlivějších a objektivnějších pravidlech může přispět ke spravedlivému a volnému obchodu v zájmu hospodářského rozvoje všech kontinentů a zmírňování chudoby;

| B. | vzhledem k tomu, že EU soustavně podporuje přístup založený na mnohostranných pravidlech k obchodu, přičemž uznává, že doplňkové přístupy, jako jsou dvoustranné, regionální a vícestranné dohody, mohou rovněž podporovat otevření obchodu, především umožněním liberalizace a posílením pravidel a disciplíny v politických oblastech, na které se WTO tolik nezaměřuje, a posilovat vícestranný systém, pokud jsou takovéto dohody v souladu s WTO; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že EU soustavně podporuje přístup založený na mnohostranných pravidlech k obchodu, přičemž uznává, že doplňkové přístupy, jako jsou dvoustranné, regionální a vícestranné dohody, mohou rovněž podporovat otevření obchodu, především umožněním liberalizace a posílením pravidel a disciplíny v politických oblastech, na které se WTO tolik nezaměřuje, a posilovat vícestranný systém, pokud jsou takovéto dohody v souladu s WTO;

| C. | vzhledem k tomu, že WTO a pravidla zakotvená v dohodách spadajících pod WTO slouží k tomu, aby se zabránilo neomezenému a rozšířenému protekcionismu jakožto reakce na nejzávažnější finanční a hospodářskou krizi od 30. let 20. století; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že WTO a pravidla zakotvená v dohodách spadajících pod WTO slouží k tomu, aby se zabránilo neomezenému a rozšířenému protekcionismu jakožto reakce na nejzávažnější finanční a hospodářskou krizi od 30. let 20. století;

| D. | vzhledem k tomu, že otevřený a spravedlivý mnohostranný obchod více než obchodní cla, která jsou ve velké míře s postupem globalizace odstraňována, ztěžují různé necelní překážky; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že otevřený a spravedlivý mnohostranný obchod více než obchodní cla, která jsou ve velké míře s postupem globalizace odstraňována, ztěžují různé necelní překážky;

| E. | vzhledem k tomu, že jednání WTO na ministerské úrovni o uzavření jednacího kola z Dohá byla na konci července 2008 pozastavena, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že jednání WTO na ministerské úrovni o uzavření jednacího kola z Dohá byla na konci července 2008 pozastavena,

| F. | vzhledem k tomu, že se v posledních letech objevily různé pokusy a iniciativy zaměřené na vytvoření potřebného podnětu k oživení rozvojového programu z Dohá; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že se v posledních letech objevily různé pokusy a iniciativy zaměřené na vytvoření potřebného podnětu k oživení rozvojového programu z Dohá;

| G. | vzhledem k tomu, že ve dnech 3. až 6. prosince 2013 proběhne v Indonésii deváté zasedání Konference ministrů WTO; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že ve dnech 3. až 6. prosince 2013 proběhne v Indonésii deváté zasedání Konference ministrů WTO;

| 1. | znovu opakuje, že plně podporuje trvalou hodnotu mnohostrannosti, ale zasazuje se o strukturální reformu WTO, která je zapotřebí pro zaručení otevřeného, spravedlivého a nediskriminačního obchodního systému založeného na společných pravidlech, který ve větší míře zohlední úlohu a zájmy malých a středních podniků; |
| --- | --- |

1.

znovu opakuje, že plně podporuje trvalou hodnotu mnohostrannosti, ale zasazuje se o strukturální reformu WTO, která je zapotřebí pro zaručení otevřeného, spravedlivého a nediskriminačního obchodního systému založeného na společných pravidlech, který ve větší míře zohlední úlohu a zájmy malých a středních podniků;

| 2. | zdůrazňuje systémový význam, který má dosažení ambiciózního a vyváženého výsledku devátého zasedání Konference ministrů, který by byl přijatelný pro všechny členy WTO a pomohl by připravit půdu pro další mnohostranná jednání; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje systémový význam, který má dosažení ambiciózního a vyváženého výsledku devátého zasedání Konference ministrů, který by byl přijatelný pro všechny členy WTO a pomohl by připravit půdu pro další mnohostranná jednání;

| 3. | vyzývá k přijetí programu obchodu založeného na volném a spravedlivém obchodu ku prospěchu všech, jehož ústředním bodem bude rozvoj; zdůrazňuje význam toho, aby v rámci jednání byly plně zohledněny zvláštní potřeby a zájmy rozvojových zemí s nízkým příjmem a nejméně rozvinutých zemí; opětovně připomíná, že je naprosto nutné zajistit, aby zásada zvláštního a diferencovaného zacházení tvořila nedílnou součást všech úrovní jednání a aby byly současně zohledněny různé úrovně hospodářského rozvoje členských zemí WTO, jak stanoví bod 44 prohlášení z Konference ministrů v Dohá; domnívá se, že smysluplná ustanovení týkající se zvláštního a diferenciovaného zacházení by měla být upřesněna a lépe cílena, přičemž by měla být předmětem pravidelného přezkumu; |
| --- | --- |

3.

vyzývá k přijetí programu obchodu založeného na volném a spravedlivém obchodu ku prospěchu všech, jehož ústředním bodem bude rozvoj; zdůrazňuje význam toho, aby v rámci jednání byly plně zohledněny zvláštní potřeby a zájmy rozvojových zemí s nízkým příjmem a nejméně rozvinutých zemí; opětovně připomíná, že je naprosto nutné zajistit, aby zásada zvláštního a diferencovaného zacházení tvořila nedílnou součást všech úrovní jednání a aby byly současně zohledněny různé úrovně hospodářského rozvoje členských zemí WTO, jak stanoví bod 44 prohlášení z Konference ministrů v Dohá; domnívá se, že smysluplná ustanovení týkající se zvláštního a diferenciovaného zacházení by měla být upřesněna a lépe cílena, přičemž by měla být předmětem pravidelného přezkumu;

| 4. | je přesvědčen, že liberalizace obchodu je důležitým nástrojem pro zajištění udržitelného hospodářského růstu a rozvoje, ovšem že sama o sobě není dostačující a musí být doplněna dalšími vhodnými politikami zahrnujícími makro a mikroekonomické zásahy, které se budou týkat mimo jiné rozpočtové transparentnosti, fiskální politiky a rovného zdanění, zjednodušení správy, vzdělávání a odborné přípravy, institucionálních reforem a sociální politiky, a sice s cílem maximalizovat a lépe rozložit přínosy obchodních reforem a účinně kompenzovat jakékoli negativní dopady; |
| --- | --- |

4.

je přesvědčen, že liberalizace obchodu je důležitým nástrojem pro zajištění udržitelného hospodářského růstu a rozvoje, ovšem že sama o sobě není dostačující a musí být doplněna dalšími vhodnými politikami zahrnujícími makro a mikroekonomické zásahy, které se budou týkat mimo jiné rozpočtové transparentnosti, fiskální politiky a rovného zdanění, zjednodušení správy, vzdělávání a odborné přípravy, institucionálních reforem a sociální politiky, a sice s cílem maximalizovat a lépe rozložit přínosy obchodních reforem a účinně kompenzovat jakékoli negativní dopady;

| 5. | zdůrazňuje, že členové WTO uznali, že vzhledem k tomu, že stále existují země, které nemají k dispozici personální, institucionální a infrastrukturní kapacitu umožňující, aby se účinně zapojily do mezinárodního obchodu, je nutné, aby vícestranný systém doprovázela zlepšení obchodní kapacity, což je základní dodatek rozvojového programu z Dohá; nicméně se rovněž domnívá, že pomoc zemím usilujícím o přistoupení k WTO by měla i nadále zůstat prioritou; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že členové WTO uznali, že vzhledem k tomu, že stále existují země, které nemají k dispozici personální, institucionální a infrastrukturní kapacitu umožňující, aby se účinně zapojily do mezinárodního obchodu, je nutné, aby vícestranný systém doprovázela zlepšení obchodní kapacity, což je základní dodatek rozvojového programu z Dohá; nicméně se rovněž domnívá, že pomoc zemím usilujícím o přistoupení k WTO by měla i nadále zůstat prioritou;

| 6. | v této souvislosti zdůrazňuje užitečnou úlohu, kterou hraje iniciativa Aid for Trade; vyjadřuje politování nad skutečností, že poprvé od jejího zahájení v roce 2005 byla v roce 2011 snížena částka prostředků na závazky v důsledku finanční krize, což vedlo k menší podpoře rozsáhlých projektů v oblasti hospodářské infrastruktury, neboť byly sníženy prostředky na závazky v oblasti dopravy a energetiky; konstatuje, že technická pomoc v oblasti obchodních a mnohostranných iniciativ, jako je preferenční sazební zacházení poskytované v rámci WTO, může pomoci toto snížení závazků vyrovnat; vyzývá členy WTO, zejména rozvinuté země a rozvíjející se ekonomiky, aby této možnosti více využívaly; |
| --- | --- |

6.

v této souvislosti zdůrazňuje užitečnou úlohu, kterou hraje iniciativa Aid for Trade; vyjadřuje politování nad skutečností, že poprvé od jejího zahájení v roce 2005 byla v roce 2011 snížena částka prostředků na závazky v důsledku finanční krize, což vedlo k menší podpoře rozsáhlých projektů v oblasti hospodářské infrastruktury, neboť byly sníženy prostředky na závazky v oblasti dopravy a energetiky; konstatuje, že technická pomoc v oblasti obchodních a mnohostranných iniciativ, jako je preferenční sazební zacházení poskytované v rámci WTO, může pomoci toto snížení závazků vyrovnat; vyzývá členy WTO, zejména rozvinuté země a rozvíjející se ekonomiky, aby této možnosti více využívaly;

| 7. | trvá na tom, že systém WTO je třeba obnovit s přihlédnutím k požadavkům malých a středních podniků v oblasti mezinárodního obchodu a k potřebě zjednodušit pravidla jak z hlediska usnadňování obchodu, tak i z hlediska systémů mezinárodních rozhodčích soudů, aby se předešlo obtížím, které přinášejí spory s celními nebo obchodními orgány v některých členských zemích WTO; |
| --- | --- |

7.

trvá na tom, že systém WTO je třeba obnovit s přihlédnutím k požadavkům malých a středních podniků v oblasti mezinárodního obchodu a k potřebě zjednodušit pravidla jak z hlediska usnadňování obchodu, tak i z hlediska systémů mezinárodních rozhodčích soudů, aby se předešlo obtížím, které přinášejí spory s celními nebo obchodními orgány v některých členských zemích WTO;

| 8. | upozorňuje na konferenci týkající se čtvrtého celkového hodnocení pomoci v oblasti obchodu (Aid for Trade), která se konala v červenci 2013 v Ženevě a která zviditelnila přínosy, jež mají globální hodnotové řetězce pro rozvojové země; zdůrazňuje však, že podle účastníků brání firmám z rozvojových zemí v napojení na hodnotové řetězce či v posílení vlastního postavení v jejich rámci různá omezení související s obchodem, jako jsou nedostatečná infrastruktura, vysoké náklady na dopravu a přepravu, nedostatečný přístup k financování obchodu, nemožnost přilákat přímé zahraniční investice, nedostatek komparativních výhod a vysoké náklady na vstup na trh; |
| --- | --- |

8.

upozorňuje na konferenci týkající se čtvrtého celkového hodnocení pomoci v oblasti obchodu (Aid for Trade), která se konala v červenci 2013 v Ženevě a která zviditelnila přínosy, jež mají globální hodnotové řetězce pro rozvojové země; zdůrazňuje však, že podle účastníků brání firmám z rozvojových zemí v napojení na hodnotové řetězce či v posílení vlastního postavení v jejich rámci různá omezení související s obchodem, jako jsou nedostatečná infrastruktura, vysoké náklady na dopravu a přepravu, nedostatečný přístup k financování obchodu, nemožnost přilákat přímé zahraniční investice, nedostatek komparativních výhod a vysoké náklady na vstup na trh;

| 9. | uznává význam zemědělského sektoru; je přesvědčen, že EU by měla podporovat opatření, která reagují na skutečné obavy rozvojových zemí o zajištění potravin; připomíná, že EU by měla v této souvislosti zajistit soudržnost různých politik EU v oblasti vnější činnosti stanovených především v článcích 205 až 208 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 21 Smlouvy o Evropské unii, konkrétně rozvojové politiky a společné obchodní politiky, přičemž by měly být zohledněny potřeby a zájmy jak členských států EU, tak rozvojových zemí; |
| --- | --- |

9.

uznává význam zemědělského sektoru; je přesvědčen, že EU by měla podporovat opatření, která reagují na skutečné obavy rozvojových zemí o zajištění potravin; připomíná, že EU by měla v této souvislosti zajistit soudržnost různých politik EU v oblasti vnější činnosti stanovených především v článcích 205 až 208 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 21 Smlouvy o Evropské unii, konkrétně rozvojové politiky a společné obchodní politiky, přičemž by měly být zohledněny potřeby a zájmy jak členských států EU, tak rozvojových zemí;

| 10. | vyzývá vyspělé země a rozvíjející se ekonomiky, aby následovaly příklad iniciativy EU „Vše kromě zbraní“, která nejméně rozvinutým zemím nabízí 100 % bezcelní a bezkvótový přístup na trh, a aby zajistily uplatňování pravidla o tom, že služby poskytovatelů z nejméně rozvinutých zemí mají být osvobozeny od poplatků; |
| --- | --- |

10.

vyzývá vyspělé země a rozvíjející se ekonomiky, aby následovaly příklad iniciativy EU „Vše kromě zbraní“, která nejméně rozvinutým zemím nabízí 100 % bezcelní a bezkvótový přístup na trh, a aby zajistily uplatňování pravidla o tom, že služby poskytovatelů z nejméně rozvinutých zemí mají být osvobozeny od poplatků;

| 11. | domnívá se, že právně závazná dohoda o usnadnění obchodu by měla značné přínosy pro všechny členy WTO, zejména pro rozvojové země a příslušné hospodářské subjekty, a to díky posílení transparentnosti a právní jistoty, snížení správních nákladů a zkrácení celních postupů, což by jim pak umožnilo plně využívat příležitostí, které vznikají v důsledku rozmachu regionálních a globálních dodavatelských řetězců, a malým a středním podnikům využívat větší propojení s trhem; zdůrazňuje, že rozvojové země by i nadále měly mít přístup k budování kapacit a k technické pomoci, aby mohly rozšířit svou výrobní kapacitu a těžit z většího podílu přidané hodnoty v rámci globálního hodnotového řetězce; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že právně závazná dohoda o usnadnění obchodu by měla značné přínosy pro všechny členy WTO, zejména pro rozvojové země a příslušné hospodářské subjekty, a to díky posílení transparentnosti a právní jistoty, snížení správních nákladů a zkrácení celních postupů, což by jim pak umožnilo plně využívat příležitostí, které vznikají v důsledku rozmachu regionálních a globálních dodavatelských řetězců, a malým a středním podnikům využívat větší propojení s trhem; zdůrazňuje, že rozvojové země by i nadále měly mít přístup k budování kapacit a k technické pomoci, aby mohly rozšířit svou výrobní kapacitu a těžit z většího podílu přidané hodnoty v rámci globálního hodnotového řetězce;

| 12. | připomíná, že nedávná studie dopadů rozvojového programu z Dohá, kterou si nechala vypracovat EU, naznačuje, že zjednodušení obchodu by po hospodářské stránce mělo stejnou hodnotu jako příjmy z liberalizace v oblasti zboží a služeb dohromady; připomíná, že samotné zlepšení celních režimů by potenciálně mohlo zvýšit světový HDP o 68 miliard EUR ročně a že pro mnohé rozvojové země by zjednodušení obchodu bylo hlavním zdrojem příjmů; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že nedávná studie dopadů rozvojového programu z Dohá, kterou si nechala vypracovat EU, naznačuje, že zjednodušení obchodu by po hospodářské stránce mělo stejnou hodnotu jako příjmy z liberalizace v oblasti zboží a služeb dohromady; připomíná, že samotné zlepšení celních režimů by potenciálně mohlo zvýšit světový HDP o 68 miliard EUR ročně a že pro mnohé rozvojové země by zjednodušení obchodu bylo hlavním zdrojem příjmů;

| 13. | domnívá se, že přednostně by se na úrovni WTO měly řešit překážky v oblasti obchodu a investic, jimž čelí odvětví služeb včetně informačních a komunikačních technologií a telekomunikace, profesních a podnikatelských služeb, finančních služeb, elektronického obchodu, stavebnictví, maloobchodu a distribuce; tato necelní opatření, k nimž patří vnitrostátní předpisy, omezení vlastnictví a různá krizová opatření (včetně diskriminačních ustanovení v oblasti zadávání veřejných zakázek), jsou velmi důležitá s ohledem na vyšší přidanou hodnotu obchodu se službami a na to, že EU je největším vývozcem služeb; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že přednostně by se na úrovni WTO měly řešit překážky v oblasti obchodu a investic, jimž čelí odvětví služeb včetně informačních a komunikačních technologií a telekomunikace, profesních a podnikatelských služeb, finančních služeb, elektronického obchodu, stavebnictví, maloobchodu a distribuce; tato necelní opatření, k nimž patří vnitrostátní předpisy, omezení vlastnictví a různá krizová opatření (včetně diskriminačních ustanovení v oblasti zadávání veřejných zakázek), jsou velmi důležitá s ohledem na vyšší přidanou hodnotu obchodu se službami a na to, že EU je největším vývozcem služeb;

| 14. | vítá tudíž zahájení jednání o vícestranné dohodě o obchodu se službami (TiSA), což je v souladu s cílem 8. ministerské konference, kterým je posouzení nových možností, jak by mohli členové WTO dále liberalizovat obchod se službami; zdůrazňuje závazek EU k podpoře práce v této oblasti a k úsilí o „multilateralizaci“ dohody o obchodu se službami zajištěním toho, aby byly převzaty definice, pravidla a zásady, které tvoří jádro Všeobecné dohody o obchodu se službami (GATS); zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby všechny dohody byly ambiciózní, zvětšovaly rozsah ustanovení a prohlubovaly pravidla týkající se liberalizace obchodu se službami, přičemž by se nedotýkaly cílů vnitrostátní politiky členů WTO a jejich práv na regulaci služeb obecného zájmu a na přijímání dvoustranných a mnohostranných závazků, a aby daný výsledek byl pevně zakotven v rámci struktury WTO; |
| --- | --- |

14.

vítá tudíž zahájení jednání o vícestranné dohodě o obchodu se službami (TiSA), což je v souladu s cílem 8. ministerské konference, kterým je posouzení nových možností, jak by mohli členové WTO dále liberalizovat obchod se službami; zdůrazňuje závazek EU k podpoře práce v této oblasti a k úsilí o „multilateralizaci“ dohody o obchodu se službami zajištěním toho, aby byly převzaty definice, pravidla a zásady, které tvoří jádro Všeobecné dohody o obchodu se službami (GATS); zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby všechny dohody byly ambiciózní, zvětšovaly rozsah ustanovení a prohlubovaly pravidla týkající se liberalizace obchodu se službami, přičemž by se nedotýkaly cílů vnitrostátní politiky členů WTO a jejich práv na regulaci služeb obecného zájmu a na přijímání dvoustranných a mnohostranných závazků, a aby daný výsledek byl pevně zakotven v rámci struktury WTO;

| 15. | domnívá se, že přenos technologií může podněcovat hospodářský růst a podporovat obchod; vyjadřuje politování nad rozhodnutím o zastavení jednání o rozšíření dohody o informačních technologiích, rozšířila jak škálu produktů, tak počet zemí, na něž se vztahuje; jednoznačně vybízí veškeré účastníky jednání, aby se pokusili překonat své rozdílné postoje a obnovili jednání; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že přenos technologií může podněcovat hospodářský růst a podporovat obchod; vyjadřuje politování nad rozhodnutím o zastavení jednání o rozšíření dohody o informačních technologiích, rozšířila jak škálu produktů, tak počet zemí, na něž se vztahuje; jednoznačně vybízí veškeré účastníky jednání, aby se pokusili překonat své rozdílné postoje a obnovili jednání;

| 16. | vítá revizi mnohostranné dohody WTO o veřejných zakázkách (GPA), která byla dohodnuta v březnu 2012, a je si vědom toho, že má-li tato revidovaná podoba GPA vstoupit v platnost do roku 2014, je důležité, aby ji EU schválila před devátým zasedáním Konference ministrů; je přesvědčen, že jasnější a přísnější pravidla pro udělování zakázek posílí transparentnost v této oblasti a že i rozšířením škály zahrnutého zboží, služeb a subjektů se signatářům otevřou větší možnosti; vyzývá členy WTO, především rozvojové země a země, které mají ve vztahu k dohodě GPA status pozorovatelů, aby o přistoupení k této dohodě uvažovali, aby mohli využít nových ustanovení zvyšujících flexibilitu rozvojových zemí a těžit z jejích přínosů; |
| --- | --- |

16.

vítá revizi mnohostranné dohody WTO o veřejných zakázkách (GPA), která byla dohodnuta v březnu 2012, a je si vědom toho, že má-li tato revidovaná podoba GPA vstoupit v platnost do roku 2014, je důležité, aby ji EU schválila před devátým zasedáním Konference ministrů; je přesvědčen, že jasnější a přísnější pravidla pro udělování zakázek posílí transparentnost v této oblasti a že i rozšířením škály zahrnutého zboží, služeb a subjektů se signatářům otevřou větší možnosti; vyzývá členy WTO, především rozvojové země a země, které mají ve vztahu k dohodě GPA status pozorovatelů, aby o přistoupení k této dohodě uvažovali, aby mohli využít nových ustanovení zvyšujících flexibilitu rozvojových zemí a těžit z jejích přínosů;

| 17. | vyjadřuje potěšení nad pozitivním rozhodnutím, které bylo přijato v červnu 2013 a týkalo se prodloužení výjimky z dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví pro nejméně rozvinuté země o dalších 8 let do 1. července 2021, což je dalším ze způsobů, jak zajistit, aby světový systém obchodu neuplatňoval nediferenciovaný přístup, ale aby naopak zohledňoval specifika každé rozvojové země; |
| --- | --- |

17.

vyjadřuje potěšení nad pozitivním rozhodnutím, které bylo přijato v červnu 2013 a týkalo se prodloužení výjimky z dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví pro nejméně rozvinuté země o dalších 8 let do 1. července 2021, což je dalším ze způsobů, jak zajistit, aby světový systém obchodu neuplatňoval nediferenciovaný přístup, ale aby naopak zohledňoval specifika každé rozvojové země;

| 18. | vybízí členy WTO, aby proaktivně podporovali úsilí o vytvoření účinných pracovních vazeb a prohloubení spolupráce WTO s dalšími mezinárodními organizacemi, jejichž činnosti se dotýkají jednání o světovém obchodu, zejména s Mezinárodní organizací práce, Světovou zdravotnickou organizací a OSN a jejími agenturami a subjekty, jako je například Konference OSN o obchodu a rozvoji, Organizace pro výživu a zemědělství, Program OSN pro životní prostředí, Rozvojový program OSN a Rámcová úmluva OSN o změně klimatu, a s MMF, Světovou bankou a OECD, s cílem zajistit vzájemnou podporu a synergie mezi obchodními a neobchodními zájmy; vyjadřuje podporu snahám o přijetí mezinárodních norem a o spolupráci v regulační oblasti; |
| --- | --- |

18.

vybízí členy WTO, aby proaktivně podporovali úsilí o vytvoření účinných pracovních vazeb a prohloubení spolupráce WTO s dalšími mezinárodními organizacemi, jejichž činnosti se dotýkají jednání o světovém obchodu, zejména s Mezinárodní organizací práce, Světovou zdravotnickou organizací a OSN a jejími agenturami a subjekty, jako je například Konference OSN o obchodu a rozvoji, Organizace pro výživu a zemědělství, Program OSN pro životní prostředí, Rozvojový program OSN a Rámcová úmluva OSN o změně klimatu, a s MMF, Světovou bankou a OECD, s cílem zajistit vzájemnou podporu a synergie mezi obchodními a neobchodními zájmy; vyjadřuje podporu snahám o přijetí mezinárodních norem a o spolupráci v regulační oblasti;

| 19. | žádá, aby byla řádně projednána otázka, jak lépe přistupovat k neobchodním otázkám v rámci pravidel WTO, aby mohli členové této organizace plnit legitimní strategické cíle, aniž by byl narušen přístup k trhu; v této souvislosti zdůrazňuje, že by mělo být důrazně podporováno úsilí o přijetí a účinné uplatňování mezinárodních sociálních, pracovních, ekologických a lidskoprávních norem a že je nutné poskytnout rozvojovým zemím potřebnou pomoc, aby byly schopny těmto normám vyhovět; |
| --- | --- |

19.

žádá, aby byla řádně projednána otázka, jak lépe přistupovat k neobchodním otázkám v rámci pravidel WTO, aby mohli členové této organizace plnit legitimní strategické cíle, aniž by byl narušen přístup k trhu; v této souvislosti zdůrazňuje, že by mělo být důrazně podporováno úsilí o přijetí a účinné uplatňování mezinárodních sociálních, pracovních, ekologických a lidskoprávních norem a že je nutné poskytnout rozvojovým zemím potřebnou pomoc, aby byly schopny těmto normám vyhovět;

| 20. | je přesvědčen, že nedostatečné rozlišování mezi rozvojovými zeměmi, navzdory značně rozmanité úrovni jejich hospodářského rozvoje a individuálních potřeb, by mohlo představovat překážku pro přijetí účinných opatření ve prospěch těchto zemí v souladu s deklarovanými cíli jednacího kola z Dohá a znevýhodňuje ty rozvojové země, které potřebují pomoc nejvíce; naléhavě žádá vyspělejší rozvojové země, aby přijaly svůj díl odpovědnosti již v průběhu stávajícího kola jednání a přizpůsobily příspěvky své úrovni rozvoje a konkurenceschopnosti v jednotlivých odvětvích; |
| --- | --- |

20.

je přesvědčen, že nedostatečné rozlišování mezi rozvojovými zeměmi, navzdory značně rozmanité úrovni jejich hospodářského rozvoje a individuálních potřeb, by mohlo představovat překážku pro přijetí účinných opatření ve prospěch těchto zemí v souladu s deklarovanými cíli jednacího kola z Dohá a znevýhodňuje ty rozvojové země, které potřebují pomoc nejvíce; naléhavě žádá vyspělejší rozvojové země, aby přijaly svůj díl odpovědnosti již v průběhu stávajícího kola jednání a přizpůsobily příspěvky své úrovni rozvoje a konkurenceschopnosti v jednotlivých odvětvích;

| 21. | zastává názor, že je třeba se vážně zabývat otázkou rozdělení rozvojových zemí, ale i všech ostatních členů WTO do kategorií nebo podkategorií na základě objektivních kritérií, která nebudou založena pouze na hrubém národním produktu, aby mohly být současné i teprve vyjednávané dohody případně uplatňovány odlišně; |
| --- | --- |

21.

zastává názor, že je třeba se vážně zabývat otázkou rozdělení rozvojových zemí, ale i všech ostatních členů WTO do kategorií nebo podkategorií na základě objektivních kritérií, která nebudou založena pouze na hrubém národním produktu, aby mohly být současné i teprve vyjednávané dohody případně uplatňovány odlišně;

| 22. | je přesvědčen, že je naprosto nezbytné uzavřít dlouhotrvající kolo jednání z Dohá naplněním jeho mandátu v oblasti rozvoje; naléhavě proto vyzývá všechny členy WTO, aby posoudili veškeré možnosti se zřetelem na tento cíl v zájmu dosažení vyváženého výsledku; |
| --- | --- |

22.

je přesvědčen, že je naprosto nezbytné uzavřít dlouhotrvající kolo jednání z Dohá naplněním jeho mandátu v oblasti rozvoje; naléhavě proto vyzývá všechny členy WTO, aby posoudili veškeré možnosti se zřetelem na tento cíl v zájmu dosažení vyváženého výsledku;

| 23. | trvá na tom, že by EU měla nadále hrát vedoucí úlohu, pokud jde o podporu hmatatelného pokroku stávajících jednání WTO s cílem úplně uzavřít rozvojové kolo z Dohá v dohledné budoucnosti a o umožnění plné účasti nejméně rozvinutých zemí v celosvětovém obchodu tím, že překlene rozdíly mezi odlišnými postoji členů WTO; |
| --- | --- |

23.

trvá na tom, že by EU měla nadále hrát vedoucí úlohu, pokud jde o podporu hmatatelného pokroku stávajících jednání WTO s cílem úplně uzavřít rozvojové kolo z Dohá v dohledné budoucnosti a o umožnění plné účasti nejméně rozvinutých zemí v celosvětovém obchodu tím, že překlene rozdíly mezi odlišnými postoji členů WTO;

| 24. | zdůrazňuje zásadní význam WTO v oblasti provádění a prosazování závazných povinností a řešení obchodních sporů; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje zásadní význam WTO v oblasti provádění a prosazování závazných povinností a řešení obchodních sporů;

| 25. | domnívá se nicméně, že by členové WTO měli nicméně posílit své úsilí v ostatních oblastech, které byly označeny v prohlášení ministerské konference z Dohá, jako je obchod s ekologickým zbožím a službami, který by mohl významně přispět k udržitelnému rozvoji a boji proti změně klimatu; vyzývá členy WTO, aby vzali na vědomí seznam ekologického zboží vypracovaný organizací APEC; naléhavě vyzývá EU, aby i nadále prosazovala zahájení práce na dohodě o ekologických technologiích, která by snížila celní sazby pro produkty vyrobené těmito technologiemi, a aby objasnila právní vztah mezi pravidly WTO a mnohostrannými dohodami v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

25.

domnívá se nicméně, že by členové WTO měli nicméně posílit své úsilí v ostatních oblastech, které byly označeny v prohlášení ministerské konference z Dohá, jako je obchod s ekologickým zbožím a službami, který by mohl významně přispět k udržitelnému rozvoji a boji proti změně klimatu; vyzývá členy WTO, aby vzali na vědomí seznam ekologického zboží vypracovaný organizací APEC; naléhavě vyzývá EU, aby i nadále prosazovala zahájení práce na dohodě o ekologických technologiích, která by snížila celní sazby pro produkty vyrobené těmito technologiemi, a aby objasnila právní vztah mezi pravidly WTO a mnohostrannými dohodami v oblasti životního prostředí;

| 26. | žádá Komisi a Radu, aby zajistily, aby byl Parlament i nadále úzce zapojen do příprav devátého zasedání Konference ministrů, které se bude konat ve dnech 3.–6. prosince 2013 na Bali, a aby byl o průběhu tohoto zasedání bezprostředně informován a, bude-li to třeba, i konzultován; vyzývá Komisi, aby i nadále upozorňovala ostatní členy WTO na rostoucí význam parlamentního rozměru WTO; |
| --- | --- |

26.

žádá Komisi a Radu, aby zajistily, aby byl Parlament i nadále úzce zapojen do příprav devátého zasedání Konference ministrů, které se bude konat ve dnech 3.–6. prosince 2013 na Bali, a aby byl o průběhu tohoto zasedání bezprostředně informován a, bude-li to třeba, i konzultován; vyzývá Komisi, aby i nadále upozorňovala ostatní členy WTO na rostoucí význam parlamentního rozměru WTO;

| 27. | vyzývá členy WTO, aby posílením parlamentního rozměru WTO zajistili demokratickou legitimitu této organizace; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby měli poslanci lepší přístup k obchodním jednáním a byli zapojeni do vytváření a provádění rozhodnutí WTO a aby byly obchodní politiky podrobeny řádnému dohledu v zájmu občanů; žádá proto o ustavení stálé delegace Evropského parlamentu ve WTO; |
| --- | --- |

27.

vyzývá členy WTO, aby posílením parlamentního rozměru WTO zajistili demokratickou legitimitu této organizace; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby měli poslanci lepší přístup k obchodním jednáním a byli zapojeni do vytváření a provádění rozhodnutí WTO a aby byly obchodní politiky podrobeny řádnému dohledu v zájmu občanů; žádá proto o ustavení stálé delegace Evropského parlamentu ve WTO;

| 28. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a generálnímu řediteli WTO. |
| --- | --- |

28.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a generálnímu řediteli WTO.

---

(1)  Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(2)  Úř. věst. C 259 E, 29.10.2009, s. 77.

(3)  Úř. věst. C 9 E, 15.1.2010, s. 31.

(4)  Úř. věst. C 286 E, 22.10.2010, s. 1.

(5)  Úř. věst. C 51 E, 22.2.2013, s. 84.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Akční plán podnikání 2020 – opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 k akčnímu plánu Podnikání 2020 – opětovné probuzení podnikatelského ducha v Evropě (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na otázku týkající se akčního Podnikání 2020 – opětovného probuzení podnikatelského ducha v Evropě položenou Komisi (O-000110/2013 – B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázku týkající se akčního Podnikání 2020 – opětovného probuzení podnikatelského ducha v Evropě položenou Komisi (O-000110/2013 – B7-0520/2013),

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

I.   
  Podnikatelský duch a vzdělávání a odborná příprava podnikatelů

| 1. | očekává, že všechna navrhovaná opatření na podporu podnikání na vnitrostátní a evropské úrovni se budou týkat všech forem podnikání, jako jsou svobodná povolání, družstva, řemeslné podniky a sociální podniky; |
| --- | --- |

1.

očekává, že všechna navrhovaná opatření na podporu podnikání na vnitrostátní a evropské úrovni se budou týkat všech forem podnikání, jako jsou svobodná povolání, družstva, řemeslné podniky a sociální podniky;

| 2. | zdůrazňuje, že obchodní a podnikatelské schopnosti a dovednosti představují klíčové kompetence v rámci celoživotního učení a že z důvodu nízkého hospodářského růstu a vysoké nezaměstnanosti jsou zapotřebí rozhodnější krátkodobá a střednědobá opatření na podporu a pro zjednodušení podnikání, zejména mladých lidí; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že obchodní a podnikatelské schopnosti a dovednosti představují klíčové kompetence v rámci celoživotního učení a že z důvodu nízkého hospodářského růstu a vysoké nezaměstnanosti jsou zapotřebí rozhodnější krátkodobá a střednědobá opatření na podporu a pro zjednodušení podnikání, zejména mladých lidí;

| 3. | uznává, že za vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti obchodu a podnikání a v sociální oblasti zodpovídají členské státy a že vzdělávací programy jsou často lépe zacílené a hospodárnější, jsou-li sestavovány na místní a státní úrovni; zastává názor, že iniciativy EU mohou a mají smysluplným způsobem doplňovat opatření členských států v této oblasti, zejména prostřednictvím spolupráce a výměny osvědčených postupů; |
| --- | --- |

3.

uznává, že za vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti obchodu a podnikání a v sociální oblasti zodpovídají členské státy a že vzdělávací programy jsou často lépe zacílené a hospodárnější, jsou-li sestavovány na místní a státní úrovni; zastává názor, že iniciativy EU mohou a mají smysluplným způsobem doplňovat opatření členských států v této oblasti, zejména prostřednictvím spolupráce a výměny osvědčených postupů;

| 4. | zdůrazňuje, že je nutno poskytovat pobídky zaměstnavatelům, kteří nabízejí odbornou přípravu a příležitost získat praktické zkušenosti přímo na pracovišti lidem s nízkou kvalifikací nebo bez kvalifikace (včetně Romů); |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že je nutno poskytovat pobídky zaměstnavatelům, kteří nabízejí odbornou přípravu a příležitost získat praktické zkušenosti přímo na pracovišti lidem s nízkou kvalifikací nebo bez kvalifikace (včetně Romů);

| 5. | je znepokojen tím, že v současném klimatu hospodářské nejistoty klesá počet občanů EU, kteří zvažují samostatně výdělečnou činnost; domnívá se, že EU a členské státy by měly zvýšit koordinované úsilí o zlepšení podnikatelské kultury v Evropě a zvážit možnost přijetí konkrétních opatření a cílů, aby navrátily podnikání atraktivitu, mimo jiné ve vztahu ke kvalifikovaným pracovníkům s odbornými zkušenostmi, a to zejména v oborech, které mají pro Unii strategický význam; je například přesvědčen, že by měla být vytvořena úzká vazba mezi těmito iniciativami a činností Komise v oblasti průmyslové politiky; zastává názor, že tato opatření by měla zahrnovat kroky zaměřené na usnadnění zakládání podniků; |
| --- | --- |

5.

je znepokojen tím, že v současném klimatu hospodářské nejistoty klesá počet občanů EU, kteří zvažují samostatně výdělečnou činnost; domnívá se, že EU a členské státy by měly zvýšit koordinované úsilí o zlepšení podnikatelské kultury v Evropě a zvážit možnost přijetí konkrétních opatření a cílů, aby navrátily podnikání atraktivitu, mimo jiné ve vztahu ke kvalifikovaným pracovníkům s odbornými zkušenostmi, a to zejména v oborech, které mají pro Unii strategický význam; je například přesvědčen, že by měla být vytvořena úzká vazba mezi těmito iniciativami a činností Komise v oblasti průmyslové politiky; zastává názor, že tato opatření by měla zahrnovat kroky zaměřené na usnadnění zakládání podniků;

| 6. | bere na vědomí opatření a iniciativy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání navržené Komisí a vyzývá členské státy k jejich rychlému provedení v souladu se zásadou subsidiarity; v této souvislosti upozorňuje na iniciativu EU „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“; vítá výzvu členským státům, aby vzdělávání a odbornou přípravu pro podnikání učinily klíčovou součástí vnitrostátních programů; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí opatření a iniciativy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání navržené Komisí a vyzývá členské státy k jejich rychlému provedení v souladu se zásadou subsidiarity; v této souvislosti upozorňuje na iniciativu EU „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“; vítá výzvu členským státům, aby vzdělávání a odbornou přípravu pro podnikání učinily klíčovou součástí vnitrostátních programů;

| 7. | domnívá se, že mají-li noví potenciální podnikatelé získat podnikatelské dovednosti, které jim umožní zvyšovat přínos pro společnost a minimalizovat negativní dopad na lidi a životní prostředí, měly by být učiněny kroky, které zajistí, že ve vzdělávání pro podnikatelskou činnost bude přítomen silný prvek udržitelnosti a společenské odpovědnosti; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že mají-li noví potenciální podnikatelé získat podnikatelské dovednosti, které jim umožní zvyšovat přínos pro společnost a minimalizovat negativní dopad na lidi a životní prostředí, měly by být učiněny kroky, které zajistí, že ve vzdělávání pro podnikatelskou činnost bude přítomen silný prvek udržitelnosti a společenské odpovědnosti;

| 8. | domnívá se, že síť zástupců malých a středních podniků je potenciální zásadní platformou pro výměnu osvědčených postupů a hodnocení pokroku při provádění opatření; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že síť zástupců malých a středních podniků je potenciální zásadní platformou pro výměnu osvědčených postupů a hodnocení pokroku při provádění opatření;

| 9. | podporuje ambici, o níž se opírá plánované zavedení záruky pro mladé lidi, a ochotu vyčlenit na ni dostatečné finanční prostředky, neboť se jedná o důležité opatření, které má podpořit členské státy v jejich úsilí o zmírnění účinků vysoké nezaměstnanosti mladých lidí, zejména v zemích těžce zasažených krizí; zdůrazňuje význam plánovaných opatření na podporu podnikání a vzdělávání a odborné přípravy pro podnikatelskou činnost, neboť tato opatření se zaměřují na zajištění udržitelné zaměstnanosti a prakticky nehrozí riziko, že by příjemci získávali pobídky tam, kde by danou činnost prováděli i bez pobídek; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážily další opatření, například daňové úlevy, s cílem motivovat malé a střední podniky k zaměstnávání mladých lidí; |
| --- | --- |

9.

podporuje ambici, o níž se opírá plánované zavedení záruky pro mladé lidi, a ochotu vyčlenit na ni dostatečné finanční prostředky, neboť se jedná o důležité opatření, které má podpořit členské státy v jejich úsilí o zmírnění účinků vysoké nezaměstnanosti mladých lidí, zejména v zemích těžce zasažených krizí; zdůrazňuje význam plánovaných opatření na podporu podnikání a vzdělávání a odborné přípravy pro podnikatelskou činnost, neboť tato opatření se zaměřují na zajištění udržitelné zaměstnanosti a prakticky nehrozí riziko, že by příjemci získávali pobídky tam, kde by danou činnost prováděli i bez pobídek; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážily další opatření, například daňové úlevy, s cílem motivovat malé a střední podniky k zaměstnávání mladých lidí;

| 10. | žádá Komisi, aby ve spolupráci se zprostředkujícími organizacemi dále rozvíjela asistenci, poradenství a podporu pro podniky, zejména menší podniky, a vytvořila programy na podporu poradenství a pomoci ze strany starších podnikatelů, kteří jsou za využití svých odborných znalostí a zkušeností ochotni zaučit či vést mladé podnikatele plánující založit podnik nebo vyvést podniky z krize; |
| --- | --- |

10.

žádá Komisi, aby ve spolupráci se zprostředkujícími organizacemi dále rozvíjela asistenci, poradenství a podporu pro podniky, zejména menší podniky, a vytvořila programy na podporu poradenství a pomoci ze strany starších podnikatelů, kteří jsou za využití svých odborných znalostí a zkušeností ochotni zaučit či vést mladé podnikatele plánující založit podnik nebo vyvést podniky z krize;

| 11. | vyzývá Komisi, aby podporovala vytváření klastrů, tedy sítí a sdružení podniků, jež přispívají k tomu, aby podniky získaly konkurenční výhodu, měly prospěch ze společného řízení lidských zdrojů a posílily svou konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi, aby podporovala vytváření klastrů, tedy sítí a sdružení podniků, jež přispívají k tomu, aby podniky získaly konkurenční výhodu, měly prospěch ze společného řízení lidských zdrojů a posílily svou konkurenceschopnost;

| 12. | poukazuje na to, že malé a střední podniky, které využívají informační a komunikační technologie, rostou dvakrát až třikrát rychleji; vyzývá proto Komisi, aby zjednodušila opatření, která umožní podnikatelům využívat všechny příležitosti digitálního jednotného trhu; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že malé a střední podniky, které využívají informační a komunikační technologie, rostou dvakrát až třikrát rychleji; vyzývá proto Komisi, aby zjednodušila opatření, která umožní podnikatelům využívat všechny příležitosti digitálního jednotného trhu;

| 13. | vyzývá Komisi a členské státy, aby dále rozvíjely program Erasmus pro mladé podnikatele a aby zvýšily počet vnitrostátních kontaktních míst, tam kde jsou ještě zapotřebí; navrhuje, aby byly více využívány stávající struktury Enterprise Europe Networks; domnívá se, že by měl být stanoven cíl deseti tisíc výměn za rok a nejméně 10 % roční nárůst, dokud nebude tohoto cíle dosaženo; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Komisi a členské státy, aby dále rozvíjely program Erasmus pro mladé podnikatele a aby zvýšily počet vnitrostátních kontaktních míst, tam kde jsou ještě zapotřebí; navrhuje, aby byly více využívány stávající struktury Enterprise Europe Networks; domnívá se, že by měl být stanoven cíl deseti tisíc výměn za rok a nejméně 10 % roční nárůst, dokud nebude tohoto cíle dosaženo;

| 14. | vidí velký potenciál v dalším rozvoji výměnného programu Leonardo pro účastníky odborného vzdělávání a přípravy a zdůrazňuje, že jsou zapotřebí takzvané zprostředkovatelské organizace, které malým a středním podnikům pomohou s organizačními záležitostmi (např. hledáním vhodných partnerů v zahraničí, hledáním provozoven atd.); vyzdvihuje podnikatelský potenciál absolventů duálního vzdělávání (učňovského vzdělávání); |
| --- | --- |

14.

vidí velký potenciál v dalším rozvoji výměnného programu Leonardo pro účastníky odborného vzdělávání a přípravy a zdůrazňuje, že jsou zapotřebí takzvané zprostředkovatelské organizace, které malým a středním podnikům pomohou s organizačními záležitostmi (např. hledáním vhodných partnerů v zahraničí, hledáním provozoven atd.); vyzdvihuje podnikatelský potenciál absolventů duálního vzdělávání (učňovského vzdělávání);

| 15. | navrhuje, aby členské státy mohly žádat o dodatečné prostředky z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a Evropského sociálního fondu, použijí-li je na financování krátkodobých opatření, jako je například podpora a poradenství při zakládání a převodech podniků, namísto toho, aby omlouvaly další delokalizaci podniků; |
| --- | --- |

15.

navrhuje, aby členské státy mohly žádat o dodatečné prostředky z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a Evropského sociálního fondu, použijí-li je na financování krátkodobých opatření, jako je například podpora a poradenství při zakládání a převodech podniků, namísto toho, aby omlouvaly další delokalizaci podniků;

| 16. | navrhuje, aby byly stávající a budoucí nástroje na podporu podnikání více vzájemně koordinovány s cílem vytvářet pobídky a součinnost na státní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

16.

navrhuje, aby byly stávající a budoucí nástroje na podporu podnikání více vzájemně koordinovány s cílem vytvářet pobídky a součinnost na státní, regionální a místní úrovni;

| 17. | očekává, že příští Komise učiní v rámci své působnosti podporu podnikání a vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání jedním z klíčových témat a že vytvoří evropské partnerství, v němž bude možné hodnotit výsledky jednotlivých členských států mimo jiné na základě těchto kritérií:






  a) | zahrnutí vzdělávání pro podnikatelskou činnost do vnitrostátních učebních osnov, zejména prakticky orientovaných prvků, jako jsou projekty školních firem a povinná praxe před ukončením středoškolského vzdělání; |
| --- | --- | --- |

17.

očekává, že příští Komise učiní v rámci své působnosti podporu podnikání a vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání jedním z klíčových témat a že vytvoří evropské partnerství, v němž bude možné hodnotit výsledky jednotlivých členských států mimo jiné na základě těchto kritérií:

a)

zahrnutí vzdělávání pro podnikatelskou činnost do vnitrostátních učebních osnov, zejména prakticky orientovaných prvků, jako jsou projekty školních firem a povinná praxe před ukončením středoškolského vzdělání;

| b) | objem prostředků ze strukturálních fondů použitých na podporu vzdělávání a odbornou přípravu pro podnikání; |
| --- | --- |

b)

objem prostředků ze strukturálních fondů použitých na podporu vzdělávání a odbornou přípravu pro podnikání;

| c) | počet účastníků podnikatelských modulů v rámci programů záruky pro mladé lidi nebo programů mobility pro nové podnikatele, zejména mladé lidi; |
| --- | --- |

c)

počet účastníků podnikatelských modulů v rámci programů záruky pro mladé lidi nebo programů mobility pro nové podnikatele, zejména mladé lidi;

| d) | počet osob, které chtějí po absolvování těchto iniciativ založit podnik; |
| --- | --- |

d)

počet osob, které chtějí po absolvování těchto iniciativ založit podnik;

| 18. | vybízí členské státy, aby neprodleně přijaly celostátní, regionální a místní strategie pro začlenění vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání do učebních osnov (v rámci základního, středního, odborného a vysokého školství a vzdělávání dospělých); očekává, že tyto strategie budou zahrnovat všechny formy podnikání a rovněž jeho sociální a environmentální dopady; zdůrazňuje, že je důležité, aby vzdělávání a odborná příprava v sociální, obchodní a podnikatelské oblasti obsahovaly praktické a interaktivní prvky; |
| --- | --- |

18.

vybízí členské státy, aby neprodleně přijaly celostátní, regionální a místní strategie pro začlenění vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání do učebních osnov (v rámci základního, středního, odborného a vysokého školství a vzdělávání dospělých); očekává, že tyto strategie budou zahrnovat všechny formy podnikání a rovněž jeho sociální a environmentální dopady; zdůrazňuje, že je důležité, aby vzdělávání a odborná příprava v sociální, obchodní a podnikatelské oblasti obsahovaly praktické a interaktivní prvky;

| 19. | domnívá se, že odborné vzdělávání a příprava mohou poskytnout dovednosti, znalosti a schopnosti potřebné na pracovním trhu, zvláště ve vztahu k nezaměstnaným a v oblasti individualizované pomoci při hledání zaměstnání; vyzývá Komisi a členské státy, aby posílily poskytování odborného vzdělávání a přípravy v celé Evropě s cílem zlepšit transparentnost, uznávání a kvalitu dovedností a kvalifikací, což usnadní mobilitu studentů a pracovníků; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že odborné vzdělávání a příprava mohou poskytnout dovednosti, znalosti a schopnosti potřebné na pracovním trhu, zvláště ve vztahu k nezaměstnaným a v oblasti individualizované pomoci při hledání zaměstnání; vyzývá Komisi a členské státy, aby posílily poskytování odborného vzdělávání a přípravy v celé Evropě s cílem zlepšit transparentnost, uznávání a kvalitu dovedností a kvalifikací, což usnadní mobilitu studentů a pracovníků;

| 20. | zdůrazňuje, že pro náležité vedení podniku jsou nezbytné znalosti o způsobu fungování trhů, hospodářství a finančních systémů, a proto by měla být tato témata zahrnuta ve vnitrostátních základních vzdělávacích systémech i ve vzdělávacích programech na úrovni EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby do svých vzdělávacích programů neprodleně zařadily finanční vzdělávání; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že pro náležité vedení podniku jsou nezbytné znalosti o způsobu fungování trhů, hospodářství a finančních systémů, a proto by měla být tato témata zahrnuta ve vnitrostátních základních vzdělávacích systémech i ve vzdělávacích programech na úrovni EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby do svých vzdělávacích programů neprodleně zařadily finanční vzdělávání;

| 21. | zdůrazňuje význam učňovského vzdělávání pro mladé lidi v hospodářských odvětvích s dobrými vyhlídkami, jelikož představuje cenný krok při přechodu od vzdělávání k profesnímu životu; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje význam učňovského vzdělávání pro mladé lidi v hospodářských odvětvích s dobrými vyhlídkami, jelikož představuje cenný krok při přechodu od vzdělávání k profesnímu životu;

| 22. | vítá koncept znalostních a inovačních společenství, která jsou díky svému zaměření na podnikání při zapojení prvků znalostního trojúhelníku – výzkumu, vyššího vzdělávání a inovací – důležitým faktorem inovací, pokud jde o hlavní společenské výzvy, a tedy důležitým nástrojem pro vytváření bohatství a pracovních míst v Evropě; zdůrazňuje tudíž, že podnikání by mělo být zakotveno ve struktuře a v přístupu k výzkumu, inovacím a odborné přípravě všech znalostních a inovačních společenství; trvá na tom, že znalostní a inovační společenství by měla využívat a sdílet osvědčené postupy v oblasti uplatňování inovativních koncepcí a technologií vzdělávání a odborné přípravy; dále doporučuje, aby bylo dlouhodoběji zváženo vytvoření znalostního a inovačního společenství věnovaného dalšímu rozvoji těchto inovativních koncepcí vzdělávání a odborné přípravy se zvláštním důrazem na vzdělávání pro podnikatelskou činnost; |
| --- | --- |

22.

vítá koncept znalostních a inovačních společenství, která jsou díky svému zaměření na podnikání při zapojení prvků znalostního trojúhelníku – výzkumu, vyššího vzdělávání a inovací – důležitým faktorem inovací, pokud jde o hlavní společenské výzvy, a tedy důležitým nástrojem pro vytváření bohatství a pracovních míst v Evropě; zdůrazňuje tudíž, že podnikání by mělo být zakotveno ve struktuře a v přístupu k výzkumu, inovacím a odborné přípravě všech znalostních a inovačních společenství; trvá na tom, že znalostní a inovační společenství by měla využívat a sdílet osvědčené postupy v oblasti uplatňování inovativních koncepcí a technologií vzdělávání a odborné přípravy; dále doporučuje, aby bylo dlouhodoběji zváženo vytvoření znalostního a inovačního společenství věnovaného dalšímu rozvoji těchto inovativních koncepcí vzdělávání a odborné přípravy se zvláštním důrazem na vzdělávání pro podnikatelskou činnost;

II.   
  Podnikatelské prostředí a rámcové podmínky

| 23. | žádá, aby Komise a skupina EIB zintenzívnily úsilí v oblasti poskytování informací a ve spolupráci se sdruženími malých a středních podniků zajistily širší povědomí těchto podniků o možnostech financování; |
| --- | --- |

23.

žádá, aby Komise a skupina EIB zintenzívnily úsilí v oblasti poskytování informací a ve spolupráci se sdruženími malých a středních podniků zajistily širší povědomí těchto podniků o možnostech financování;

| 24. | zdůrazňuje, že pro zakládání nových podniků má zásadní význam vytvoření alternativních způsobů financování s vysokou flexibilitou; zdůrazňuje, že musí být odstraněno rozlišování mezi vlastním a cizím kapitálem pro daňové účely a že je třeba zavést daňové zvýhodnění investic; zdůrazňuje, že jednu z nejdůležitějších forem financování pro malé a střední podniky představují bankovní úvěry, že je nutné dbát na spolehlivé získávání úvěrů a že je rovněž nezbytné usilovat o větší míru financování vlastním kapitálem prostřednictvím lepších podmínek pro soukromý a rizikový kapitál včetně podpory fondů pro malé a střední podniky a kolektivního financování (crowdfunding) bez drahých prospektů; žádá, aby byl zaveden daňový odpočet podílů soukromých investorů; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že pro zakládání nových podniků má zásadní význam vytvoření alternativních způsobů financování s vysokou flexibilitou; zdůrazňuje, že musí být odstraněno rozlišování mezi vlastním a cizím kapitálem pro daňové účely a že je třeba zavést daňové zvýhodnění investic; zdůrazňuje, že jednu z nejdůležitějších forem financování pro malé a střední podniky představují bankovní úvěry, že je nutné dbát na spolehlivé získávání úvěrů a že je rovněž nezbytné usilovat o větší míru financování vlastním kapitálem prostřednictvím lepších podmínek pro soukromý a rizikový kapitál včetně podpory fondů pro malé a střední podniky a kolektivního financování (crowdfunding) bez drahých prospektů; žádá, aby byl zaveden daňový odpočet podílů soukromých investorů;

| 25. | připomíná, že jednou z největších překážek pro založení podniku nebo pokračování v podnikání je přetrvávající administrativní zátěž; trvá na tom, že odstranění zbytečných administrativních překážek je nadále jedním z hlavních bodů politické agendy, a očekává od příští Komise konkrétní návrhy politik a opatření na období do roku 2020 v rámci priorit iniciativy Small Business Act, jež mohou zahrnovat konkrétní, kvantitativní cíle (např. snížení administrativní zátěže prostřednictvím předpisů EU o 25 % do roku 2020); |
| --- | --- |

25.

připomíná, že jednou z největších překážek pro založení podniku nebo pokračování v podnikání je přetrvávající administrativní zátěž; trvá na tom, že odstranění zbytečných administrativních překážek je nadále jedním z hlavních bodů politické agendy, a očekává od příští Komise konkrétní návrhy politik a opatření na období do roku 2020 v rámci priorit iniciativy Small Business Act, jež mohou zahrnovat konkrétní, kvantitativní cíle (např. snížení administrativní zátěže prostřednictvím předpisů EU o 25 % do roku 2020);

| 26. | vítá opatření, která pro tento pilíř navrhuje Komise, a připomíná příslušné body, které Parlament zařadil do svého usnesení ze dne 23. října 2012 o malých a středních podnicích: konkurenceschopnost a obchodní příležitosti (1) a ze dne 5. února 2013 o zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování (2); |
| --- | --- |

26.

vítá opatření, která pro tento pilíř navrhuje Komise, a připomíná příslušné body, které Parlament zařadil do svého usnesení ze dne 23. října 2012 o malých a středních podnicích: konkurenceschopnost a obchodní příležitosti (1) a ze dne 5. února 2013 o zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování (2);

| 27. | vítá, že Komise opětovně vyzvala členské státy, aby snížily dobu a náklady potřebné k založení podniku; poukazuje na omezený pokrok, jehož bylo dosaženo od zahájení iniciativy Small Business Act, a naléhá na členské státy, aby zvýšily své úsilí v tomto směru; |
| --- | --- |

27.

vítá, že Komise opětovně vyzvala členské státy, aby snížily dobu a náklady potřebné k založení podniku; poukazuje na omezený pokrok, jehož bylo dosaženo od zahájení iniciativy Small Business Act, a naléhá na členské státy, aby zvýšily své úsilí v tomto směru;

| 28. | zdůrazňuje, že při vytváření prostředí příznivého pro podnikání pomocí vhodných služeb na podporu podnikání by měly být zohledněny různé formy podnikání, jako např. rodinné podniky, družstevní podniky a jiné; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že při vytváření prostředí příznivého pro podnikání pomocí vhodných služeb na podporu podnikání by měly být zohledněny různé formy podnikání, jako např. rodinné podniky, družstevní podniky a jiné;

| 29. | poukazuje na to, že opatření na podporu malých a středních podniků ze strany EU jsou stále nevyvážená a že řada členských států při vypracovávání právních předpisů stále ještě nezohledňuje zvláštní charakteristiky malých podniků; |
| --- | --- |

29.

poukazuje na to, že opatření na podporu malých a středních podniků ze strany EU jsou stále nevyvážená a že řada členských států při vypracovávání právních předpisů stále ještě nezohledňuje zvláštní charakteristiky malých podniků;

| 30. | zdůrazňuje, že přístup k finančním prostředkům je nadále jednou z hlavních překážek pro rozvoj malých a středních podniků; vyzývá Komisi, aby důkladně posoudila, zda nástroje financování zaměřené na malé a střední podniky, jako je například nástroj mikrofinancování PROGRESS, skutečně usnadňují přístup těchto podniků k finančním prostředkům, zejména s ohledem na to, že finanční instituce některých členských států stanovují pro poskytování úvěrů malým a středním podnikům příliš přísné podmínky; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že přístup k finančním prostředkům je nadále jednou z hlavních překážek pro rozvoj malých a středních podniků; vyzývá Komisi, aby důkladně posoudila, zda nástroje financování zaměřené na malé a střední podniky, jako je například nástroj mikrofinancování PROGRESS, skutečně usnadňují přístup těchto podniků k finančním prostředkům, zejména s ohledem na to, že finanční instituce některých členských států stanovují pro poskytování úvěrů malým a středním podnikům příliš přísné podmínky;

| 31. | vítá úsilí Komise napomoci členským státům zlepšit jejich daňová a administrativní opatření pro převody podniků; považuje za nezbytné, aby se zdokonalil daňový režim pro inovativní formy financování, jako je skupinové financování, poskytování rizikového kapitálu nebo tzv. podnikatelští andělé; vyzývá členské státy, aby ve větší míře podporovaly převody podniků pomocí finančních nástrojů na vnitrostátní úrovni prostřednictvím úvěrových záruk, ale i jinými formami financování, jako je skupinové financování nebo tzv. podnikatelští andělé, a vítá, že Komise klade důraz na platformy kolektivního financování (crowdfunding); je přesvědčen, že převody podniků by rovněž měly být usnadněny prostřednictvím vhodných iniciativ odborného vzdělávání v oblasti manažerských dovedností, jako v případech převodu podniků na zaměstnance; |
| --- | --- |

31.

vítá úsilí Komise napomoci členským státům zlepšit jejich daňová a administrativní opatření pro převody podniků; považuje za nezbytné, aby se zdokonalil daňový režim pro inovativní formy financování, jako je skupinové financování, poskytování rizikového kapitálu nebo tzv. podnikatelští andělé; vyzývá členské státy, aby ve větší míře podporovaly převody podniků pomocí finančních nástrojů na vnitrostátní úrovni prostřednictvím úvěrových záruk, ale i jinými formami financování, jako je skupinové financování nebo tzv. podnikatelští andělé, a vítá, že Komise klade důraz na platformy kolektivního financování (crowdfunding); je přesvědčen, že převody podniků by rovněž měly být usnadněny prostřednictvím vhodných iniciativ odborného vzdělávání v oblasti manažerských dovedností, jako v případech převodu podniků na zaměstnance;

| 32. | konstatuje, že komplikovaná pravidla týkající se DPH jsou pro podnikatele již dlouho jednou z největších překážek ve využívání potenciálu jednotného trhu; vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila plánované návrhy na sjednocení pravidel a snížení nákladů spojených s dodržováním předpisů o DPH pomocí jednotného přiznání, aby je bylo možné přijmout v současném volebním období; |
| --- | --- |

32.

konstatuje, že komplikovaná pravidla týkající se DPH jsou pro podnikatele již dlouho jednou z největších překážek ve využívání potenciálu jednotného trhu; vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila plánované návrhy na sjednocení pravidel a snížení nákladů spojených s dodržováním předpisů o DPH pomocí jednotného přiznání, aby je bylo možné přijmout v současném volebním období;

| 33. | považuje navrhovaná opatření ke snížení administrativní zátěže (např. zbytečné a nepřiměřené zátěže v důsledku regulace) a byrokratické zátěže za doplněk zásad iniciativy Small Business Act; vyjadřuje politováním nad skutečností, že v akčním plánu nejsou zmíněny některé důležité iniciativy, jako jsou například opatření zaměřená na provádění testů dopadů na malé a střední podniky na vnitrostátní úrovni, budoucí úloha skupiny na vysoké úrovni pro snížení administrativní zátěže nebo zavedení ročního hodnocení regulační zátěže v EU a členských státech; požaduje, aby Komise pod vedením svého zmocněnce pro malé a střední podniky vypracovala včasný plán pro přezkum a revizi deseti největších legislativních překážek EU za účelem omezení zbytečné a nadměrné zátěže; trvá na tom, že takové omezení v žádném případě nesmí narušit základní sociální a environmentální normy; |
| --- | --- |

33.

považuje navrhovaná opatření ke snížení administrativní zátěže (např. zbytečné a nepřiměřené zátěže v důsledku regulace) a byrokratické zátěže za doplněk zásad iniciativy Small Business Act; vyjadřuje politováním nad skutečností, že v akčním plánu nejsou zmíněny některé důležité iniciativy, jako jsou například opatření zaměřená na provádění testů dopadů na malé a střední podniky na vnitrostátní úrovni, budoucí úloha skupiny na vysoké úrovni pro snížení administrativní zátěže nebo zavedení ročního hodnocení regulační zátěže v EU a členských státech; požaduje, aby Komise pod vedením svého zmocněnce pro malé a střední podniky vypracovala včasný plán pro přezkum a revizi deseti největších legislativních překážek EU za účelem omezení zbytečné a nadměrné zátěže; trvá na tom, že takové omezení v žádném případě nesmí narušit základní sociální a environmentální normy;

| 34. | vyzývá členské státy, aby zavedly pro nově založené podniky ochrannou lhůtu, pokud jde o příspěvky na sociální zabezpečení, a pokud jde o veškeré daně „z účetních příjmů“, aby tak podniky v prvních letech platily daně pouze ze skutečně vytvořených zisků; trvá na tom, že tento systém musí být zcela transparentní, aby nemohl být zneužíván; |
| --- | --- |

34.

vyzývá členské státy, aby zavedly pro nově založené podniky ochrannou lhůtu, pokud jde o příspěvky na sociální zabezpečení, a pokud jde o veškeré daně „z účetních příjmů“, aby tak podniky v prvních letech platily daně pouze ze skutečně vytvořených zisků; trvá na tom, že tento systém musí být zcela transparentní, aby nemohl být zneužíván;

| 35. | zdůrazňuje, že předávání znalostí mezi znalostními centry, jako jsou výzkumné ústavy a špičková střediska, a malými a středními podniky je důležité pro jejich úspěch; zdůrazňuje, že je nutné jasně definovat postup uvádění znalostí do praxe a jeho přínos pro úspěch podnikatelských seskupení; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že předávání znalostí mezi znalostními centry, jako jsou výzkumné ústavy a špičková střediska, a malými a středními podniky je důležité pro jejich úspěch; zdůrazňuje, že je nutné jasně definovat postup uvádění znalostí do praxe a jeho přínos pro úspěch podnikatelských seskupení;

| 36. | podporuje záměr Komise dávat v případě čestných úpadců druhou šanci a snížit tíživou administrativní zátěž podnikatelů; |
| --- | --- |

36.

podporuje záměr Komise dávat v případě čestných úpadců druhou šanci a snížit tíživou administrativní zátěž podnikatelů;

| 37. | zdůrazňuje význam svobodných povolání pro podnikání v Evropě; vítá prohlášení Komise, že bude vytvořena pracovní skupina, která bude zkoumat zvláštnosti a potřeby svobodných povolání; vyzývá Komisi, aby při provádění hodnocení dopadu legislativních návrhů a při sledování opatření spojených s iniciativou Small Business Act zohlednila závěry této pracovní skupiny; navrhuje, aby tato činnost vedla k vytvoření evropské charty svobodných povolání; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje význam svobodných povolání pro podnikání v Evropě; vítá prohlášení Komise, že bude vytvořena pracovní skupina, která bude zkoumat zvláštnosti a potřeby svobodných povolání; vyzývá Komisi, aby při provádění hodnocení dopadu legislativních návrhů a při sledování opatření spojených s iniciativou Small Business Act zohlednila závěry této pracovní skupiny; navrhuje, aby tato činnost vedla k vytvoření evropské charty svobodných povolání;

| 38. | zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet inovační dovednosti obecně a rovněž podporovat inovace ze strany zaměstnanců v nových i již existujících podnicích; rovněž poukazuje na to, že nejúspěšnější nově založené podniky často vznikají osamostatněním od existujících podniků, kde mají pracovníci možnost dovést svůj nápad v bezpečném a materiálně zajištěném rámci do zdárného konce; dále zdůrazňuje, že mezi zakladateli podniků jsou jak odborní pracovníci, tak i nekvalifikovaní pracovníci, takže podnikatelská činnost není pouze pro absolventy vysokých škol; poukazuje na to, že důležitou roli při prosazování podnikání a inovací hraje i praktická odborná příprava; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet inovační dovednosti obecně a rovněž podporovat inovace ze strany zaměstnanců v nových i již existujících podnicích; rovněž poukazuje na to, že nejúspěšnější nově založené podniky často vznikají osamostatněním od existujících podniků, kde mají pracovníci možnost dovést svůj nápad v bezpečném a materiálně zajištěném rámci do zdárného konce; dále zdůrazňuje, že mezi zakladateli podniků jsou jak odborní pracovníci, tak i nekvalifikovaní pracovníci, takže podnikatelská činnost není pouze pro absolventy vysokých škol; poukazuje na to, že důležitou roli při prosazování podnikání a inovací hraje i praktická odborná příprava;

| 39. | zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet pobídky pro zaměstnance, aby zakládali své vlastní podniky na částečný úvazek; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet pobídky pro zaměstnance, aby zakládali své vlastní podniky na částečný úvazek;

| 40. | požaduje uplatňování ustanovení o pružnosti podle víceletého finančního rámce (VFR) na program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME), a zejména na jeho finanční nástroje; požaduje, aby bylo ve VFR zajištěno pokračování programů mikrofinancování, jako jsou evropský nástroj mikrofinancování Progress a iniciativa JASMINE (společná akce na podporu mikrofinančních institucí); |
| --- | --- |

40.

požaduje uplatňování ustanovení o pružnosti podle víceletého finančního rámce (VFR) na program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME), a zejména na jeho finanční nástroje; požaduje, aby bylo ve VFR zajištěno pokračování programů mikrofinancování, jako jsou evropský nástroj mikrofinancování Progress a iniciativa JASMINE (společná akce na podporu mikrofinančních institucí);

| 41. | zdůrazňuje, že pro zakládání nových podniků a malých a středních podniků má zásadní význam vytvoření alternativních způsobů financování s vysokou mírou flexibility s cílem usnadnit jim přístup k financování; uznává, že pro různé obchodní modely mohou být vhodné různé podíly dluhového, rizikového a hybridního kapitálu, a vyzývá členské státy, aby přestaly rozlišovat mezi vlastním a cizím kapitálem pro daňové účely a zvážily zavedení daňového zvýhodnění investic do reálné ekonomiky s cílem povzbudit udržitelný růst a vytváření pracovních míst; vyzývá Komisi, aby zhodnotila přínos sekuritizace mikroúvěrů; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že pro zakládání nových podniků a malých a středních podniků má zásadní význam vytvoření alternativních způsobů financování s vysokou mírou flexibility s cílem usnadnit jim přístup k financování; uznává, že pro různé obchodní modely mohou být vhodné různé podíly dluhového, rizikového a hybridního kapitálu, a vyzývá členské státy, aby přestaly rozlišovat mezi vlastním a cizím kapitálem pro daňové účely a zvážily zavedení daňového zvýhodnění investic do reálné ekonomiky s cílem povzbudit udržitelný růst a vytváření pracovních míst; vyzývá Komisi, aby zhodnotila přínos sekuritizace mikroúvěrů;

| 42. | vybízí členské státy, aby podpořily rozdělování veřejných zakázek na více částí s cílem usnadnit účast malých a středních podniků na veřejných soutěžích, například tím, že do svých vnitrostátních právních předpisů o veřejných zakázkách začlení zásadu „dodržuj nebo vysvětli“; |
| --- | --- |

42.

vybízí členské státy, aby podpořily rozdělování veřejných zakázek na více částí s cílem usnadnit účast malých a středních podniků na veřejných soutěžích, například tím, že do svých vnitrostátních právních předpisů o veřejných zakázkách začlení zásadu „dodržuj nebo vysvětli“;

| 43. | vyjadřuje politování nad tím, že v některých členských státech se na založení podniku stále vztahují náročné požadavky; vyzývá Komisi, aby zajistila, že členské státy zkrátí lhůtu pro vydání povolení a oprávnění potřebných k zahájení podnikatelské činnosti na jeden měsíc; |
| --- | --- |

43.

vyjadřuje politování nad tím, že v některých členských státech se na založení podniku stále vztahují náročné požadavky; vyzývá Komisi, aby zajistila, že členské státy zkrátí lhůtu pro vydání povolení a oprávnění potřebných k zahájení podnikatelské činnosti na jeden měsíc;

| 44. | zdůrazňuje, že je důležité, aby absolventi, kteří se v průběhu svého vzdělávání zúčastnili speciálních kurzů pro začínající podnikatele, dostali zvláštní podporu pro založení podniku; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že je důležité, aby absolventi, kteří se v průběhu svého vzdělávání zúčastnili speciálních kurzů pro začínající podnikatele, dostali zvláštní podporu pro založení podniku;

| 45. | vyzývá členské státy, aby vytvořily jednotná kontaktní místa, v nichž budou soustředěny veškeré služby na podporu podnikání, mimo jiné v oblasti přístupu k finančním prostředkům z různých zdrojů, poradenství při zakládání podniků a informování o obchodních příležitostech v rámci EU i mimo ni; |
| --- | --- |

45.

vyzývá členské státy, aby vytvořily jednotná kontaktní místa, v nichž budou soustředěny veškeré služby na podporu podnikání, mimo jiné v oblasti přístupu k finančním prostředkům z různých zdrojů, poradenství při zakládání podniků a informování o obchodních příležitostech v rámci EU i mimo ni;

| 46. | vyzývá členské státy, aby ve svých vnitrostátních právních předpisech zajistily vyvážený přístup ohledně lhůty pro splnění závazků a vypořádání dluhů tak, aby čestní úpadci dostali „druhou šanci“ a aby byla minimalizována rizika pro věřitele; |
| --- | --- |

46.

vyzývá členské státy, aby ve svých vnitrostátních právních předpisech zajistily vyvážený přístup ohledně lhůty pro splnění závazků a vypořádání dluhů tak, aby čestní úpadci dostali „druhou šanci“ a aby byla minimalizována rizika pro věřitele;

III.   
  Podnikatel jako vzor, zapojení specifických cílových skupin

| 47. | podporuje zavedení celoevropského dne podnikání s cílem zdůraznit příklady podnikatelských úspěchů a především na ně upoutat pozornost sdělovacích prostředků; domnívá se, že zvláštní důraz by měl být kladen na příklady podnikatelů, kteří jsou schopni zajistit hospodářský přínos a dodržovat přitom hlavní zásady EU v oblasti udržitelnosti a sociální zodpovědnosti; doufá, že se tohoto projektu zúčastní školy a vzdělávací zařízení prostřednictvím setkání s podnikateli a návštěv v podnicích; |
| --- | --- |

47.

podporuje zavedení celoevropského dne podnikání s cílem zdůraznit příklady podnikatelských úspěchů a především na ně upoutat pozornost sdělovacích prostředků; domnívá se, že zvláštní důraz by měl být kladen na příklady podnikatelů, kteří jsou schopni zajistit hospodářský přínos a dodržovat přitom hlavní zásady EU v oblasti udržitelnosti a sociální zodpovědnosti; doufá, že se tohoto projektu zúčastní školy a vzdělávací zařízení prostřednictvím setkání s podnikateli a návštěv v podnicích;

| 48. | zdůrazňuje velký potenciál žen mezi podnikateli a vyzývá Komisi, aby předložila spolehlivé údaje, na jejichž základě by bylo možné lépe vyhodnotit současné právní předpisy a efektivněji odstranit potenciální překážky, kterým ženy jako podnikatelky čelí; |
| --- | --- |

48.

zdůrazňuje velký potenciál žen mezi podnikateli a vyzývá Komisi, aby předložila spolehlivé údaje, na jejichž základě by bylo možné lépe vyhodnotit současné právní předpisy a efektivněji odstranit potenciální překážky, kterým ženy jako podnikatelky čelí;

| 49. | zdůrazňuje potenciál družstev a sociálních podniků jako nástrojů k vytváření pracovních míst, zejména pro mladé lidi, neboť mají velký význam pro udržitelný místní rozvoj nejen z hospodářského, ale i ze sociálního hlediska a z hlediska zaměstnanosti; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje potenciál družstev a sociálních podniků jako nástrojů k vytváření pracovních míst, zejména pro mladé lidi, neboť mají velký význam pro udržitelný místní rozvoj nejen z hospodářského, ale i ze sociálního hlediska a z hlediska zaměstnanosti;

| 50. | zdůrazňuje, že rozhodující význam pro podnikání mají informační a komunikační technologie, a vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily a podporovaly programy pro zvyšování odbornosti v této oblasti, zejména pro mladé lidi a ženy; |
| --- | --- |

50.

zdůrazňuje, že rozhodující význam pro podnikání mají informační a komunikační technologie, a vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily a podporovaly programy pro zvyšování odbornosti v této oblasti, zejména pro mladé lidi a ženy;

| 51. | pokládá za nezbytné věnovat zvláštní pozornost skupinám, které jsou v podnikání nedostatečně zastoupeny, jako jsou mladí lidé, starší lidé, lidé se zdravotním postižením a imigranti; |
| --- | --- |

51.

pokládá za nezbytné věnovat zvláštní pozornost skupinám, které jsou v podnikání nedostatečně zastoupeny, jako jsou mladí lidé, starší lidé, lidé se zdravotním postižením a imigranti;

| 52. | domnívá se, že demografické problémy vyžadují širší strategii, která spojí vytváření pracovních míst a naplňování nových a vznikajících potřeb na evropském trhu práce; je přesvědčen, že v tomto ohledu je třeba učinit další pokrok zlepšením mobility pracovníků v EU, včetně výzkumných pracovníků a dalších odborníků, s cílem dosáhnout v rámci vnitřního trhu EU Evropy bez bariér; |
| --- | --- |

52.

domnívá se, že demografické problémy vyžadují širší strategii, která spojí vytváření pracovních míst a naplňování nových a vznikajících potřeb na evropském trhu práce; je přesvědčen, že v tomto ohledu je třeba učinit další pokrok zlepšením mobility pracovníků v EU, včetně výzkumných pracovníků a dalších odborníků, s cílem dosáhnout v rámci vnitřního trhu EU Evropy bez bariér;

| 53. | zdůrazňuje, že zásadním problémem, se kterým se při zakládání podniků setkávají imigranti, je neuznávání zahraničních diplomů a výučních listů; požaduje proto, aby bylo rychle dosaženo dohody o směrnici o uznávání odborných kvalifikací; |
| --- | --- |

53.

zdůrazňuje, že zásadním problémem, se kterým se při zakládání podniků setkávají imigranti, je neuznávání zahraničních diplomů a výučních listů; požaduje proto, aby bylo rychle dosaženo dohody o směrnici o uznávání odborných kvalifikací;

o

o o

| 54. | ověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

54.

ověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0387.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Provádění společné bezpečnostní a obranné politiky

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (na základě výroční zprávy Rady určené Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na výroční zprávu Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, a zejména na její části, které se týkají společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, a zejména na její části, které se týkají společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) (14605/1/2012),

| — | s ohledem na články 2, 3, 21, 24 a 36 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 2, 3, 21, 24 a 36 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na hlavu V SEU a na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na hlavu V SEU a na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2012,

| — | s ohledem na závěry meziparlamentní konference o společné zahraniční a bezpečnostní politice a na závěry o společné bezpečnostní a obranné politice ze dne 6. září 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry meziparlamentní konference o společné zahraniční a bezpečnostní politice a na závěry o společné bezpečnostní a obranné politice ze dne 6. září 2013,

| — | s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii nazvanou „Bezpečná Evropa v lepším světě“, kterou přijala Evropská rada dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím provádění nazvanou „Zajišťování bezpečnosti v měnícím se světě“, schválenou Evropskou radou ve dnech 11.–12. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii nazvanou „Bezpečná Evropa v lepším světě“, kterou přijala Evropská rada dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím provádění nazvanou „Zajišťování bezpečnosti v měnícím se světě“, schválenou Evropskou radou ve dnech 11.–12. prosince 2008,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 1. prosince 2011 a ze dne 23. července 2012 o společné bezpečnostní a obranné politice, jakož i s ohledem na závěry Rady ze dne 23. března 2012 o sdružování a sdílení vojenských schopností, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 1. prosince 2011 a ze dne 23. července 2012 o společné bezpečnostní a obranné politice, jakož i s ohledem na závěry Rady ze dne 23. března 2012 o sdružování a sdílení vojenských schopností,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 26. dubna 2010 o strategii námořní bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 26. dubna 2010 o strategii námořní bezpečnosti,

| — | s ohledem na závěry Rady o ochraně kritické informační infrastruktury ze dne 27. května 2011 a na závěry předešlého zasedání Rady o kybernetické bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o ochraně kritické informační infrastruktury ze dne 27. května 2011 a na závěry předešlého zasedání Rady o kybernetické bezpečnosti,

| — | s ohledem na kodex chování týkající se sdružování a sdílení vojenských schopností, který přijali ministři obrany členských států EU dne 19. listopadu 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na kodex chování týkající se sdružování a sdílení vojenských schopností, který přijali ministři obrany členských států EU dne 19. listopadu 2012,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. července 2013 s názvem „Směrem ke konkurenceschopnějšímu a účinnějšímu odvětví obrany a bezpečnosti“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. července 2013 s názvem „Směrem ke konkurenceschopnějšímu a účinnějšímu odvětví obrany a bezpečnosti“ (COM(2013)0542),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (1),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (2),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 12. září 2013 o námořním rozměru společné bezpečnostní a obranné politiky (3) a o vojenských strukturách EU: aktuální stav a budoucí výhledy (4), a usnesení ze dne 22. listopadu 2012 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (5), o doložkách EU o vzájemné obraně a solidaritě: politický a operační rozměr (6), o úloze společné bezpečnostní a obranné politiky v případě krizí souvisejících s klimatem a přírodních katastrof (7) a o kybernetické bezpečnosti a ochraně (8), jakož i s ohledem na svá usnesení ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU (9), ze dne 11. května 2011 o rozvoji společné bezpečnostní a obranné politiky po vstupu Lisabonské smlouvy (10) v platnost a ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit (11); |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 12. září 2013 o námořním rozměru společné bezpečnostní a obranné politiky (3) a o vojenských strukturách EU: aktuální stav a budoucí výhledy (4), a usnesení ze dne 22. listopadu 2012 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (5), o doložkách EU o vzájemné obraně a solidaritě: politický a operační rozměr (6), o úloze společné bezpečnostní a obranné politiky v případě krizí souvisejících s klimatem a přírodních katastrof (7) a o kybernetické bezpečnosti a ochraně (8), jakož i s ohledem na svá usnesení ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU (9), ze dne 11. května 2011 o rozvoji společné bezpečnostní a obranné politiky po vstupu Lisabonské smlouvy (10) v platnost a ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit (11);

| — | s ohledem na své doporučení vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a místopředsedkyni Komise, Radě a Komisi ze dne 13. června 2013 ohledně přezkumu organizace a fungování ESVČ (12) v roce 2013 a na přezkum ESVČ za rok 2013, který v červenci 2013 (13) předložila vysoká představitelka, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své doporučení vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a místopředsedkyni Komise, Radě a Komisi ze dne 13. června 2013 ohledně přezkumu organizace a fungování ESVČ (12) v roce 2013 a na přezkum ESVČ za rok 2013, který v červenci 2013 (13) předložila vysoká představitelka,

| — | s ohledem na průběžnou zprávu ze dne 15. října 2013 vysoké představitelky, místopředsedkyně Komise o společné bezpečnostní a obranné politice EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na průběžnou zprávu ze dne 15. října 2013 vysoké představitelky, místopředsedkyně Komise o společné bezpečnostní a obranné politice EU,

| — | s ohledem na zprávu ESVČ o revizi postupů krizového řízení SBOP přijatou Politickým a bezpečnostním výborem ze dne 18. června 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu ESVČ o revizi postupů krizového řízení SBOP přijatou Politickým a bezpečnostním výborem ze dne 18. června 2013,

| — | s ohledem na Chartu OSN, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu OSN,

| — | s ohledem na čl. 119 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 119 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7–0360/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A7–0360/2013),

Evropská bezpečnost a obrana v měnícím se světě

| 1. | poukazuje na významné a stále probíhající změny geopolitického prostředí, pro které jsou typické asymetrické hrozby mající mnoho rozměrů, nadnárodní terorismus, vzestup nových mocností a strategický přesun pozornosti Spojených států k Tichomoří, chudoba, hlad a nestabilita jižního sousedství EU, rostoucí výzvy v oblasti námořní bezpečnosti, šíření zbraní hromadného ničení a častější nezákonné obchodování s malými a lehkými zbraněmi a vážná, výzvy v oblasti energetické bezpečnosti, velká systémová finanční selhání a dlouhotrvající finanční a hospodářská krize, která má významný dopad na HDP mnoha členských států EU a v důsledku toho i na státní rozpočty vyčleněné na obranu na obou stranách Atlantiku; |
| --- | --- |

1.

poukazuje na významné a stále probíhající změny geopolitického prostředí, pro které jsou typické asymetrické hrozby mající mnoho rozměrů, nadnárodní terorismus, vzestup nových mocností a strategický přesun pozornosti Spojených států k Tichomoří, chudoba, hlad a nestabilita jižního sousedství EU, rostoucí výzvy v oblasti námořní bezpečnosti, šíření zbraní hromadného ničení a častější nezákonné obchodování s malými a lehkými zbraněmi a vážná, výzvy v oblasti energetické bezpečnosti, velká systémová finanční selhání a dlouhotrvající finanční a hospodářská krize, která má významný dopad na HDP mnoha členských států EU a v důsledku toho i na státní rozpočty vyčleněné na obranu na obou stranách Atlantiku;

| 2. | je přesvědčen, že přehodnocení a posílení úlohy Evropy ve světě představuje jednu z hlavních výzev 21. století a že nadešel čas k tomu, aby členské státy Unie projevily politickou vůli nezbytnou k tomu, aby se EU stala významným a opravdovým strategicky autonomním aktérem světového dění schopným zajišťovat bezpečnost; domnívá se, že má-li dojít k upevnění evropského přístupu ke cílené a účinné bezpečnosti a obraně, je nezbytná změna dosavadního způsobu uvažování na straně členských států; |
| --- | --- |

2.

je přesvědčen, že přehodnocení a posílení úlohy Evropy ve světě představuje jednu z hlavních výzev 21. století a že nadešel čas k tomu, aby členské státy Unie projevily politickou vůli nezbytnou k tomu, aby se EU stala významným a opravdovým strategicky autonomním aktérem světového dění schopným zajišťovat bezpečnost; domnívá se, že má-li dojít k upevnění evropského přístupu ke cílené a účinné bezpečnosti a obraně, je nezbytná změna dosavadního způsobu uvažování na straně členských států;

| 3. | vítá proto rozhodnutí Rady uspořádat v rámci schůzky na vrcholné úrovni, která se má konat v prosinci 2013, diskusi věnovanou otázkám bezpečnosti a obrany; domnívá se, že tím bude poskytnuta vhodná příležitost k tomu, aby bylo na nejvyšší politické úrovni zdůrazněno a sděleno rovněž evropské veřejnosti, že otázky bezpečnosti a obrany mají stále velký význam a že evropský rozměr má ještě větší význam než dříve; je pevně přesvědčen, že EU musí být schopna zajistit svým občanům bezpečnost, podporovat a chránit její základní hodnoty, vzít na sebe svůj díl odpovědnosti za světový mír a hrát účinnou roli v rámci předcházení regionálním krizím ve svém sousedství a jejich řízení, přispívat k jejich řešení a chránit se před negativními účinky těchto krizí; |
| --- | --- |

3.

vítá proto rozhodnutí Rady uspořádat v rámci schůzky na vrcholné úrovni, která se má konat v prosinci 2013, diskusi věnovanou otázkám bezpečnosti a obrany; domnívá se, že tím bude poskytnuta vhodná příležitost k tomu, aby bylo na nejvyšší politické úrovni zdůrazněno a sděleno rovněž evropské veřejnosti, že otázky bezpečnosti a obrany mají stále velký význam a že evropský rozměr má ještě větší význam než dříve; je pevně přesvědčen, že EU musí být schopna zajistit svým občanům bezpečnost, podporovat a chránit její základní hodnoty, vzít na sebe svůj díl odpovědnosti za světový mír a hrát účinnou roli v rámci předcházení regionálním krizím ve svém sousedství a jejich řízení, přispívat k jejich řešení a chránit se před negativními účinky těchto krizí;

| 4. | vítá rovněž zprávu vysoké představitelky, místopředsedkyně Komise o SBOP, která přesně určuje několik překážek, jimž tato politika čelí; s politováním však konstatuje skutečnost, že zpráva nenavrhuje více opatření zaměřených konkrétně na nápravu nedostatků SBOP; |
| --- | --- |

4.

vítá rovněž zprávu vysoké představitelky, místopředsedkyně Komise o SBOP, která přesně určuje několik překážek, jimž tato politika čelí; s politováním však konstatuje skutečnost, že zpráva nenavrhuje více opatření zaměřených konkrétně na nápravu nedostatků SBOP;

| 5. | napjatě očekává, že na vrcholné schůzce v prosinci budou přijata věcná rozhodnutí, a předkládá v této zprávě svá vlastní doporučení, v nichž vychází z postojů, které v těchto věcech Evropský parlament v nedávné minulosti zaujal, a soustředí se na probíhající diskusi o třech hlavních tématech (okruzích problémů), které vymezila Evropská rada v prosinci 2012; |
| --- | --- |

5.

napjatě očekává, že na vrcholné schůzce v prosinci budou přijata věcná rozhodnutí, a předkládá v této zprávě svá vlastní doporučení, v nichž vychází z postojů, které v těchto věcech Evropský parlament v nedávné minulosti zaujal, a soustředí se na probíhající diskusi o třech hlavních tématech (okruzích problémů), které vymezila Evropská rada v prosinci 2012;

Uvolnění potenciálu obsaženého ve Smlouvách

| 6. | konstatuje, že Lisabonská smlouva zavedla několik nových nástrojů v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), které dosud nejsou využívány; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že Lisabonská smlouva zavedla několik nových nástrojů v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), které dosud nejsou využívány;

| 7. | zdůrazňuje v tomto ohledu možnost, aby mezi členskými státy byla navázána trvalá strukturovaná spolupráce (PESCO, čl. 46 odst. 6 SEU), aby zejména tato skupina členských států byla pověřena prováděním nástrojů a vojenského plánování (čl. 42 odst. 5 a čl. 44 odst. 1 SEU) a aby byl vytvořen počáteční fond pro činnosti související s přípravou misí, které nejsou financovány z rozpočtu Unie (čl. 41 odst. 3 SEU) a nejsou začleněny do mechanismu ATHENA; proto vyzývá předsedu Evropské rady a vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby zabezpečili počáteční finanční prostředky; podtrhuje v tomto ohledu důležitost využívání možností zefektivnění otázek SBOP v těch politikách EU, které mají mnohostranný dopad na bezpečnost a obranu nebo přispívají ke SBOP, jako jsou například politiky týkající se rozvoje a lidských práv, průmyslového výzkumu a inovací, vnitřního trhu, mezinárodního obchodu a vesmíru a dalších, s cílem podpořit členské státy, které se podílejí na dalším posilování SBOP; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje v tomto ohledu možnost, aby mezi členskými státy byla navázána trvalá strukturovaná spolupráce (PESCO, čl. 46 odst. 6 SEU), aby zejména tato skupina členských států byla pověřena prováděním nástrojů a vojenského plánování (čl. 42 odst. 5 a čl. 44 odst. 1 SEU) a aby byl vytvořen počáteční fond pro činnosti související s přípravou misí, které nejsou financovány z rozpočtu Unie (čl. 41 odst. 3 SEU) a nejsou začleněny do mechanismu ATHENA; proto vyzývá předsedu Evropské rady a vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby zabezpečili počáteční finanční prostředky; podtrhuje v tomto ohledu důležitost využívání možností zefektivnění otázek SBOP v těch politikách EU, které mají mnohostranný dopad na bezpečnost a obranu nebo přispívají ke SBOP, jako jsou například politiky týkající se rozvoje a lidských práv, průmyslového výzkumu a inovací, vnitřního trhu, mezinárodního obchodu a vesmíru a dalších, s cílem podpořit členské státy, které se podílejí na dalším posilování SBOP;

| 8. | zdůrazňuje význam těchto společně dohodnutých ustanovení pro rozvoj SBOP a vyzývá Evropskou radu, aby vedla vážné jednání o možnostech soudržného způsobu jejich provádění; vyzývá předsedu Evropské rady, předsedu Komise a vysokou představitelku/místopředsedkyni Komise, aby v tomto procesu hráli aktivní úlohu; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje význam těchto společně dohodnutých ustanovení pro rozvoj SBOP a vyzývá Evropskou radu, aby vedla vážné jednání o možnostech soudržného způsobu jejich provádění; vyzývá předsedu Evropské rady, předsedu Komise a vysokou představitelku/místopředsedkyni Komise, aby v tomto procesu hráli aktivní úlohu;

První okruh: zvýšení účinnosti, viditelnosti a dopadu SBOP

| 9. | poukazuje na to, že podle Smluv je cílem EU podporovat mír, své hodnoty a blahobyt svých obyvatel (článek 3 SEU) a že na mezinárodní scéně se EU snaží upevňovat a podporovat demokracii, právní stát a lidská práva a předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost v souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů, jakož i v souladu se zásadami helsinského Závěrečného aktu a s cíli Pařížské charty, včetně těch, které se týkají vnějších hranic (článek 21 SEU); zdůrazňuje, že SBOP těmto cílům slouží, a podtrhuje potřebu jejího posílení; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na to, že podle Smluv je cílem EU podporovat mír, své hodnoty a blahobyt svých obyvatel (článek 3 SEU) a že na mezinárodní scéně se EU snaží upevňovat a podporovat demokracii, právní stát a lidská práva a předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost v souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů, jakož i v souladu se zásadami helsinského Závěrečného aktu a s cíli Pařížské charty, včetně těch, které se týkají vnějších hranic (článek 21 SEU); zdůrazňuje, že SBOP těmto cílům slouží, a podtrhuje potřebu jejího posílení;

| 10. | zdůrazňuje, že hlavní výhoda Evropské unie spočívá v tom, že může využívat různých politických opatření a nástrojů v rámci komplexního přístupu, a že při lepší integraci SBOP do rámce tohoto přístupu je možné dosáhnout lepších výsledků na všech úrovních; vítá v této souvislosti přezkum organizace a fungování ESVČ, který vysoká představitelka/místopředsedkyně Komise uveřejnila v červenci 2013 a který uznává problémy v oblasti koordinace a v souvislosti s rychlostí a účinností rozhodování na poli SBOP; očekává, že na prosincové vrcholné schůzce budou přijata konkrétní rozhodnutí a že v nadcházejícím společném sdělení vysoké představitelky/místopředsedkyně Komise a Komise o uplatňování komplexního přístupu budou možnosti další integrace SBOP podrobeny důkladné analýze; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že hlavní výhoda Evropské unie spočívá v tom, že může využívat různých politických opatření a nástrojů v rámci komplexního přístupu, a že při lepší integraci SBOP do rámce tohoto přístupu je možné dosáhnout lepších výsledků na všech úrovních; vítá v této souvislosti přezkum organizace a fungování ESVČ, který vysoká představitelka/místopředsedkyně Komise uveřejnila v červenci 2013 a který uznává problémy v oblasti koordinace a v souvislosti s rychlostí a účinností rozhodování na poli SBOP; očekává, že na prosincové vrcholné schůzce budou přijata konkrétní rozhodnutí a že v nadcházejícím společném sdělení vysoké představitelky/místopředsedkyně Komise a Komise o uplatňování komplexního přístupu budou možnosti další integrace SBOP podrobeny důkladné analýze;

| 11. | znovu zdůrazňuje své přesvědčení o tom, že jakkoli si prvky obsažené v evropské bezpečnostní strategii z roku 2003, která byla provedena v roce 2008, ponechávají svou platnost, je nutné, aby EU tuto strategii přezkoumala a doplnila tak, že vezme v úvahu vývoj v posledních letech a celou novou škálu bezpečnostních výzev a rizik se zvláštním důrazem na ochranu svých občanů, obranu kritických infrastruktur a své sousedství a že sladí jednotlivé regionální a tematické dílčí strategie; domnívá se, že takový postup povede k vytvoření jasnějšího strategického rámce pro vnější činnost EU, k větší soudržnosti a současně i k lepšímu způsobu informování občanů, pokud jde o výzvy a rizika, před které je budoucnost postaví; požaduje proto, aby Evropská rada zahájila diskusi o vhodném strategickém rámci pro Unii, aby pověřila vysokou představitelku/místopředsedkyni Komise předložením příslušných návrhů do konce roku 2014 a aby zajistila udržitelné provádění následných opatření, předmětem pravidelných aktualizací, jak je stanoveno zejména v souvislosti s evropskou bezpečnostní strategií; |
| --- | --- |

11.

znovu zdůrazňuje své přesvědčení o tom, že jakkoli si prvky obsažené v evropské bezpečnostní strategii z roku 2003, která byla provedena v roce 2008, ponechávají svou platnost, je nutné, aby EU tuto strategii přezkoumala a doplnila tak, že vezme v úvahu vývoj v posledních letech a celou novou škálu bezpečnostních výzev a rizik se zvláštním důrazem na ochranu svých občanů, obranu kritických infrastruktur a své sousedství a že sladí jednotlivé regionální a tematické dílčí strategie; domnívá se, že takový postup povede k vytvoření jasnějšího strategického rámce pro vnější činnost EU, k větší soudržnosti a současně i k lepšímu způsobu informování občanů, pokud jde o výzvy a rizika, před které je budoucnost postaví; požaduje proto, aby Evropská rada zahájila diskusi o vhodném strategickém rámci pro Unii, aby pověřila vysokou představitelku/místopředsedkyni Komise předložením příslušných návrhů do konce roku 2014 a aby zajistila udržitelné provádění následných opatření, předmětem pravidelných aktualizací, jak je stanoveno zejména v souvislosti s evropskou bezpečnostní strategií;

| 12. | požaduje revizi strategického rámce EU, který má být základem bílé knihy o společné bezpečnostní a obranné politice EU, a navrhuje, že by Evropská rada mohla tento potřebný proces zahájit; naléhavě také vyzývá členské státy EU, aby se vážně zabývaly evropským rozměrem vlastních strategií národní bezpečnosti, bílých knih a politiky a rozhodování v oblasti obrany; vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby vypracovala obecný vzor pro vytváření souběžných vnitrostátních přehledů; |
| --- | --- |

12.

požaduje revizi strategického rámce EU, který má být základem bílé knihy o společné bezpečnostní a obranné politice EU, a navrhuje, že by Evropská rada mohla tento potřebný proces zahájit; naléhavě také vyzývá členské státy EU, aby se vážně zabývaly evropským rozměrem vlastních strategií národní bezpečnosti, bílých knih a politiky a rozhodování v oblasti obrany; vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby vypracovala obecný vzor pro vytváření souběžných vnitrostátních přehledů;

| 13. | upozorňuje, že je třeba zajistit, aby EU mohla prostřednictvím operací krizového řízení přispívat k předcházení konfliktům, ke stabilizaci a k jejich řešení; |
| --- | --- |

13.

upozorňuje, že je třeba zajistit, aby EU mohla prostřednictvím operací krizového řízení přispívat k předcházení konfliktům, ke stabilizaci a k jejich řešení;

| 14. | domnívá se, že Smlouvy zavedením doložky o vzájemné obraně a doložky o solidaritě (čl. 42 odst. 7 SEU a článek 222 SFEU) posilují mezi evropskými občany pocit sdílení společného osudu; připomíná členským státům, že pouze v duchu odhodlání, vzájemného porozumění a skutečné solidarity bude Unie moci splnit svou globální úlohu, čímž posílí bezpečnost Evropy a jejích občanů; chválí proto Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) za společný návrh o způsobu provádění doložky solidarity Unií a vyzývá hlavy států a předsedy vlád, aby svůj závazek vzájemné solidarity znovu potvrdili a urychleně tento návrh schválili; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že Smlouvy zavedením doložky o vzájemné obraně a doložky o solidaritě (čl. 42 odst. 7 SEU a článek 222 SFEU) posilují mezi evropskými občany pocit sdílení společného osudu; připomíná členským státům, že pouze v duchu odhodlání, vzájemného porozumění a skutečné solidarity bude Unie moci splnit svou globální úlohu, čímž posílí bezpečnost Evropy a jejích občanů; chválí proto Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) za společný návrh o způsobu provádění doložky solidarity Unií a vyzývá hlavy států a předsedy vlád, aby svůj závazek vzájemné solidarity znovu potvrdili a urychleně tento návrh schválili;

| 15. | se znepokojením konstatuje, že s ohledem na stále méně bezpečné a nestabilní sousedství EU mise a operace SBOP svým počtem i včasností svého uskutečňování nesplňují reálné požadavky, což platí pro rozvoj civilních, zejména však vojenských prostředků a kapacit SBOP; vyjadřuje své politování obzvláště nad celkově omezeným rozsahem misí SBOP v souvislosti s krizemi v Libyi a Mali a s politováním konstatuje nedostatečnou flexibilitu rozhodovacích procesů Unie, jejímž důsledkem je opoždění efektivních reakcí v krizových scénářích, jak o tom svědčí tyto dva příklady; vyzývá k dalšímu monitorování situace a k pokračování operací ve východní Evropě a na jižním Kavkaze, které měly kladný výsledek; požaduje ambicióznější přístup a vážnější úsilí, které v rámci procesu analýzy získaných zkušeností povedou ke zlepšení plánu budoucích misí a operací SBOP a k vytvoření vhodných výstupních strategií; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby řídila tento proces a vítá v tomto ohledu její zprávu, která byla zveřejněna dne 15. října 2013 jako důležitý krok k tomu, jak učinit SBOP účinnější a proaktivnější; |
| --- | --- |

15.

se znepokojením konstatuje, že s ohledem na stále méně bezpečné a nestabilní sousedství EU mise a operace SBOP svým počtem i včasností svého uskutečňování nesplňují reálné požadavky, což platí pro rozvoj civilních, zejména však vojenských prostředků a kapacit SBOP; vyjadřuje své politování obzvláště nad celkově omezeným rozsahem misí SBOP v souvislosti s krizemi v Libyi a Mali a s politováním konstatuje nedostatečnou flexibilitu rozhodovacích procesů Unie, jejímž důsledkem je opoždění efektivních reakcí v krizových scénářích, jak o tom svědčí tyto dva příklady; vyzývá k dalšímu monitorování situace a k pokračování operací ve východní Evropě a na jižním Kavkaze, které měly kladný výsledek; požaduje ambicióznější přístup a vážnější úsilí, které v rámci procesu analýzy získaných zkušeností povedou ke zlepšení plánu budoucích misí a operací SBOP a k vytvoření vhodných výstupních strategií; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby řídila tento proces a vítá v tomto ohledu její zprávu, která byla zveřejněna dne 15. října 2013 jako důležitý krok k tomu, jak učinit SBOP účinnější a proaktivnější;

| 16. | upozorňuje na potřebu zvýšit viditelnost evropského krizového řízení a spojit všechny snahy v rámci SBOP, přičemž lze ve vhodných případech využít ustanovení článku 44 SEU, podle něhož může Rada přijmout rozhodnutí, jímž pověří prováděním určitého úkolu skupinu členských států, které jsou ochotny tento úkol plnit a které mají k jeho plnění nezbytné schopnosti; |
| --- | --- |

16.

upozorňuje na potřebu zvýšit viditelnost evropského krizového řízení a spojit všechny snahy v rámci SBOP, přičemž lze ve vhodných případech využít ustanovení článku 44 SEU, podle něhož může Rada přijmout rozhodnutí, jímž pověří prováděním určitého úkolu skupinu členských států, které jsou ochotny tento úkol plnit a které mají k jeho plnění nezbytné schopnosti;

| 17. | na základě své zkušenosti z nedávné minulosti vyjadřuje své znepokojení nad skutečností, že komplexní přístup ke krizovému řízení dosud nevyužil veškerý potenciál; domnívá se, že mise a operace jsou smysluplnější jako součást regionální strategie, čehož pozitivním příkladem je Africký roh; bere na vědomí „Návrhy týkající se postupů krizového řízení pro operace SBOP v rámci krizového řízení“, které členské státy schválily dne 18. června 2013; |
| --- | --- |

17.

na základě své zkušenosti z nedávné minulosti vyjadřuje své znepokojení nad skutečností, že komplexní přístup ke krizovému řízení dosud nevyužil veškerý potenciál; domnívá se, že mise a operace jsou smysluplnější jako součást regionální strategie, čehož pozitivním příkladem je Africký roh; bere na vědomí „Návrhy týkající se postupů krizového řízení pro operace SBOP v rámci krizového řízení“, které členské státy schválily dne 18. června 2013;

| 18. | žádá, aby funkční problémy civilních misí SBOP, zejména co se týče rychlosti jejich uskutečňování a personálního zajištění, byly vyřešeny přezkoumáním jejich právního a finančního rámce, který často komplikuje proces rozhodování a způsobuje zpoždění; žádá, aby se zvýšil počet kvalifikovaných a politicky nezávislých strategických plánovačů, který je ve srovnání s počtem misí příliš nízký; žádá, aby se zvýšil počet plánovačů, který je ve srovnání s počtem misí příliš nízký; dále členské státy žádá, aby vytvářely „civilní záložní vojsko“, které by bylo možné v případě potřeby rychle nasadit; vítá v tomto ohledu zřízení trvalého velkoskladu SBOP; |
| --- | --- |

18.

žádá, aby funkční problémy civilních misí SBOP, zejména co se týče rychlosti jejich uskutečňování a personálního zajištění, byly vyřešeny přezkoumáním jejich právního a finančního rámce, který často komplikuje proces rozhodování a způsobuje zpoždění; žádá, aby se zvýšil počet kvalifikovaných a politicky nezávislých strategických plánovačů, který je ve srovnání s počtem misí příliš nízký; žádá, aby se zvýšil počet plánovačů, který je ve srovnání s počtem misí příliš nízký; dále členské státy žádá, aby vytvářely „civilní záložní vojsko“, které by bylo možné v případě potřeby rychle nasadit; vítá v tomto ohledu zřízení trvalého velkoskladu SBOP;

| 19. | připomíná své usnesení z roku 2001, v němž vyzýval k vytvoření evropských civilních mírových sborů; vítá nedávné úsilí o vytvoření dobrovolnického sboru humanitární pomoci v rámci Komise a spolupráci odborníků v oblasti mediace, dialogu a usmiřování v rámci Evropské služby pro vnější činnost; vítá rovněž existenci partnerství mezi Evropskou službou pro vnější činnost a příslušnými subjekty občanské společnosti pro budování míru a další rozvíjení tohoto partnerství; |
| --- | --- |

19.

připomíná své usnesení z roku 2001, v němž vyzýval k vytvoření evropských civilních mírových sborů; vítá nedávné úsilí o vytvoření dobrovolnického sboru humanitární pomoci v rámci Komise a spolupráci odborníků v oblasti mediace, dialogu a usmiřování v rámci Evropské služby pro vnější činnost; vítá rovněž existenci partnerství mezi Evropskou službou pro vnější činnost a příslušnými subjekty občanské společnosti pro budování míru a další rozvíjení tohoto partnerství;

| 20. | zdůrazňuje významnou úlohu zprostředkování a dialogu při předcházení konfliktům a při jejich mírovém řešení; vyzdvihuje pokrok, který ESVČ učinila při posilování svých zprostředkovatelských schopností a opakovaně zdůrazňuje, že podporuje další posilování evropských kapacit v této oblasti; je přesvědčen, že úspěšné zapojení Parlamentu do mediačních procesů, ukázalo, jak významnou úlohu mohou poslanci hrát při podpoře mediačních procesů a dialogu, a má v úmyslu dále zvýšit úsilí v této oblasti; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje významnou úlohu zprostředkování a dialogu při předcházení konfliktům a při jejich mírovém řešení; vyzdvihuje pokrok, který ESVČ učinila při posilování svých zprostředkovatelských schopností a opakovaně zdůrazňuje, že podporuje další posilování evropských kapacit v této oblasti; je přesvědčen, že úspěšné zapojení Parlamentu do mediačních procesů, ukázalo, jak významnou úlohu mohou poslanci hrát při podpoře mediačních procesů a dialogu, a má v úmyslu dále zvýšit úsilí v této oblasti;

| 21. | navrhuje, aby poradci pro lidská práva a rovnost pohlaví byli součástí všech misí SBOP, a podporuje výměnu osvědčených zkušeností mezi misemi SBOP, aby byla plně zohledněna problematika lidských práv a aby při řešení konfliktů a v době po skončení konfliktů byly plně chráněny a začleněny ženy; vyzývá Radu a ESVČ, aby učinily další kroky, pokud jde o začleňování hledisek rovnosti žen a mužů při plánování a provádění operací SBOP; |
| --- | --- |

21.

navrhuje, aby poradci pro lidská práva a rovnost pohlaví byli součástí všech misí SBOP, a podporuje výměnu osvědčených zkušeností mezi misemi SBOP, aby byla plně zohledněna problematika lidských práv a aby při řešení konfliktů a v době po skončení konfliktů byly plně chráněny a začleněny ženy; vyzývá Radu a ESVČ, aby učinily další kroky, pokud jde o začleňování hledisek rovnosti žen a mužů při plánování a provádění operací SBOP;

| 22. | zdůrazňuje, že úspěšné vojenské operace vyžadují jasně stanovené velicí a kontrolní funkce; znovu proto připomíná svou výzvu, aby bylo zřízeno stálé vojenské operační velitelství; s politováním poukazuje na nedostatečný pokrok v této záležitosti a silný odpor ze strany některých členských států; zdůrazňuje dále, že účinná SBOP musí mít také náležitou oporu v systému včasného varování a zpravodajské služby; domnívá se proto, že součástí tohoto velitelství by měla být i oddělení pro shromažďování zpravodajských informací a včasné varování/informovanost o situaci; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že úspěšné vojenské operace vyžadují jasně stanovené velicí a kontrolní funkce; znovu proto připomíná svou výzvu, aby bylo zřízeno stálé vojenské operační velitelství; s politováním poukazuje na nedostatečný pokrok v této záležitosti a silný odpor ze strany některých členských států; zdůrazňuje dále, že účinná SBOP musí mít také náležitou oporu v systému včasného varování a zpravodajské služby; domnívá se proto, že součástí tohoto velitelství by měla být i oddělení pro shromažďování zpravodajských informací a včasné varování/informovanost o situaci;

| 23. | opětovně vyjadřuje svou podporu hledání určitého přechodného řešení a upozorňuje na svůj návrh na posílení statusu operačního střediska, které v současnosti působí v oblasti Afrického rohu, a na pomoc s vojenským plánováním a koordinací sil operujících na místě; žádá vysokou představitelku a místopředsedkyni Komisi, aby takovou možnost v rámci omezení daných jeho současnou velikostí a infrastrukturou dále rozvinula s cílem dosáhnout optimálního využití stávajících zdrojů a aby zvážila, zda je proveditelné rozšíření zeměpisné oblasti, v níž probíhají operace tak, aby zahrnovala další důležité regiony; domnívá se, že tento orgán by měl být způsobilý k právním úkonům a měla by mu být svěřena úloha zajišťování koordinace zadávání zakázek mezi Bruselem a jednotlivými velitelstvími misí, při nichž by se v zájmu minimalizace nákladů využívalo úspor z rozsahu; |
| --- | --- |

23.

opětovně vyjadřuje svou podporu hledání určitého přechodného řešení a upozorňuje na svůj návrh na posílení statusu operačního střediska, které v současnosti působí v oblasti Afrického rohu, a na pomoc s vojenským plánováním a koordinací sil operujících na místě; žádá vysokou představitelku a místopředsedkyni Komisi, aby takovou možnost v rámci omezení daných jeho současnou velikostí a infrastrukturou dále rozvinula s cílem dosáhnout optimálního využití stávajících zdrojů a aby zvážila, zda je proveditelné rozšíření zeměpisné oblasti, v níž probíhají operace tak, aby zahrnovala další důležité regiony; domnívá se, že tento orgán by měl být způsobilý k právním úkonům a měla by mu být svěřena úloha zajišťování koordinace zadávání zakázek mezi Bruselem a jednotlivými velitelstvími misí, při nichž by se v zájmu minimalizace nákladů využívalo úspor z rozsahu;

| 24. | bere na vědomí skutečnost, že bojové skupiny EU zatím nebyly nikdy nasazeny, a domnívá se, že časem bude obtížné odůvodnit jejich existenci; zdůrazňuje, že tyto skupiny představují důležitý nástroj pro včasné zajištění bojové síly a pro výcvik a rychlou reakci; vítá rozhodnutí, aby se tato otázka stala předmětem jednání na prosincové vrcholné schůzce; je přesvědčen, že by EU měla disponovat stálými silami rychlého nasazení v boji, které by měly zahrnovat pozemní, vzdušné, námořní, kybernetické a zvláštní jednotky a které by měly mít vysoké ambice; zdůrazňuje skutečnost, že by bojové skupiny EU měly být použitelné v případě všech druhů krizí včetně humanitárních krizí způsobených klimatem; staví se na podporu pružnějšího a zacíleného přístupu, který umožní zvýšit schopnost reagovat a přizpůsobovat se různým krizovým situacím a zlepšit modularitu, tak aby bylo možné odstranit mezery v úvodních fázích zahajování operací SBOP, aniž by ovšem došlo ke snížení operační kapacity bojové skupiny jako celku; |
| --- | --- |

24.

bere na vědomí skutečnost, že bojové skupiny EU zatím nebyly nikdy nasazeny, a domnívá se, že časem bude obtížné odůvodnit jejich existenci; zdůrazňuje, že tyto skupiny představují důležitý nástroj pro včasné zajištění bojové síly a pro výcvik a rychlou reakci; vítá rozhodnutí, aby se tato otázka stala předmětem jednání na prosincové vrcholné schůzce; je přesvědčen, že by EU měla disponovat stálými silami rychlého nasazení v boji, které by měly zahrnovat pozemní, vzdušné, námořní, kybernetické a zvláštní jednotky a které by měly mít vysoké ambice; zdůrazňuje skutečnost, že by bojové skupiny EU měly být použitelné v případě všech druhů krizí včetně humanitárních krizí způsobených klimatem; staví se na podporu pružnějšího a zacíleného přístupu, který umožní zvýšit schopnost reagovat a přizpůsobovat se různým krizovým situacím a zlepšit modularitu, tak aby bylo možné odstranit mezery v úvodních fázích zahajování operací SBOP, aniž by ovšem došlo ke snížení operační kapacity bojové skupiny jako celku;

| 25. | zdůrazňuje skutečnosti, že by mělo být vynaloženo větší úsilí na integraci takových iniciativ na úrovni EU, jako je Eurocorps a evropská letecká skupina; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje skutečnosti, že by mělo být vynaloženo větší úsilí na integraci takových iniciativ na úrovni EU, jako je Eurocorps a evropská letecká skupina;

| 26. | potvrzuje, že stávající finanční systém „náklady hradí každá strana za sebe“ představuje pro SBOP závažný problém, který bývá příčinou zpožďování rozhodovacího procesu či jeho úplného zablokování, zejména v případech, kdy se rozhoduje o rychlém nasazení bojových skupin; doporučuje členským státům, aby se dohodly na evropském mechanismu financování založeném na sdílení břemene, který by byl využíván pro nasazení bojových skupin pod vlajkou EU a který by jim tak zajišťoval realistickou budoucnost; v zájmu důslednosti a účinnosti vyzývá, aby ESVČ měla kontrolu nad finančními nástroji spojenými s opatřeními v oblasti krizového řízení, která plánuje a provádí; očekává, že vysoká představitelka/místopředsedkyně Komise a zainteresované členské státy předloží v této věci konkrétní návrhy; |
| --- | --- |

26.

potvrzuje, že stávající finanční systém „náklady hradí každá strana za sebe“ představuje pro SBOP závažný problém, který bývá příčinou zpožďování rozhodovacího procesu či jeho úplného zablokování, zejména v případech, kdy se rozhoduje o rychlém nasazení bojových skupin; doporučuje členským státům, aby se dohodly na evropském mechanismu financování založeném na sdílení břemene, který by byl využíván pro nasazení bojových skupin pod vlajkou EU a který by jim tak zajišťoval realistickou budoucnost; v zájmu důslednosti a účinnosti vyzývá, aby ESVČ měla kontrolu nad finančními nástroji spojenými s opatřeními v oblasti krizového řízení, která plánuje a provádí; očekává, že vysoká představitelka/místopředsedkyně Komise a zainteresované členské státy předloží v této věci konkrétní návrhy;

| 27. | vyjadřuje dále své znepokojení nad tím, že hospodářská a dluhová krize může mít nepříznivý dopad na ochotu členských států EU přispívat na mise a operace SBOP, zvláště pokud by měly vojenské a obranné důsledky; žádá proto, aby byla v zájmu zajištění rychlého financování naléhavých úkolů rozšířena působnost mechanismu ATHENA a využití fondu pro zahájení operací (čl. 41 odst. 3 SEU); zdůrazňuje však, že i když SBOP potřebuje dodat novou energii, mělo by to být provedeno v souladu s rozpočtovými omezeními; |
| --- | --- |

27.

vyjadřuje dále své znepokojení nad tím, že hospodářská a dluhová krize může mít nepříznivý dopad na ochotu členských států EU přispívat na mise a operace SBOP, zvláště pokud by měly vojenské a obranné důsledky; žádá proto, aby byla v zájmu zajištění rychlého financování naléhavých úkolů rozšířena působnost mechanismu ATHENA a využití fondu pro zahájení operací (čl. 41 odst. 3 SEU); zdůrazňuje však, že i když SBOP potřebuje dodat novou energii, mělo by to být provedeno v souladu s rozpočtovými omezeními;

| 28. | vyzývá členské státy, aby se zabývaly možnostmi, které nabízí trvalá strukturovaná spolupráce (PESCO), a aby v zájmu překonání převládající „únavy SBOP“ a prohloubení vojenské spolupráce a integrace přistoupily k provedení tohoto ustanovení Smlouvy; vyzývá Evropskou radu, aby vydala jasné pokyny pro jeho provedení, a vybízí členské státy, které o jeho provedení nemají zájem, ke konstruktivnímu jednání; zdůrazňuje, že by měla zůstat otevřená možnost jejich přistoupení v pozdější fázi, aby byla zajištěna flexibilita a nevytvářela se dvourychlostní Evropa; |
| --- | --- |

28.

vyzývá členské státy, aby se zabývaly možnostmi, které nabízí trvalá strukturovaná spolupráce (PESCO), a aby v zájmu překonání převládající „únavy SBOP“ a prohloubení vojenské spolupráce a integrace přistoupily k provedení tohoto ustanovení Smlouvy; vyzývá Evropskou radu, aby vydala jasné pokyny pro jeho provedení, a vybízí členské státy, které o jeho provedení nemají zájem, ke konstruktivnímu jednání; zdůrazňuje, že by měla zůstat otevřená možnost jejich přistoupení v pozdější fázi, aby byla zajištěna flexibilita a nevytvářela se dvourychlostní Evropa;

| 29. | poukazuje na to, že EU má zásadní zájem na existenci bezpečného a otevřeného námořního prostředí, které umožňuje volný pohyb obchodu a mírové, legální a udržitelné používání bohatství oceánů; zdůrazňuje potřebu rozvíjet zahraniční námořní politiku EU, jejímž cílem je ochrana a zachování kritických infrastruktur, volných námořních tras a přírodních zdrojů a která klade důraz na mírové řešení konfliktů v kontextu mezinárodního práva a v souladu s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu; očekává přijetí námořní bezpečnostní strategie EU plánované na prosinec, která by byla v souladu se závěry zasedání Rady z dubna 2010, a aby vypracovala konkrétní plán jejího provádění; poukazuje na to, že integrovaný námořní dohled přesahující hranice jednotlivých odvětví i území je již nyní průřezovým nástroje integrované námořní politiky EU; podtrhuje důležitost co nejrychlejší realizace projektu společného prostředí pro sdílení informací a vytvořením pojítka mezi integrovanou námořní politikou a společnou bezpečnostní a obrannou politikou, které by zlepšilo vzájemné sdílení informací; |
| --- | --- |

29.

poukazuje na to, že EU má zásadní zájem na existenci bezpečného a otevřeného námořního prostředí, které umožňuje volný pohyb obchodu a mírové, legální a udržitelné používání bohatství oceánů; zdůrazňuje potřebu rozvíjet zahraniční námořní politiku EU, jejímž cílem je ochrana a zachování kritických infrastruktur, volných námořních tras a přírodních zdrojů a která klade důraz na mírové řešení konfliktů v kontextu mezinárodního práva a v souladu s ustanoveními Úmluvy OSN o mořském právu; očekává přijetí námořní bezpečnostní strategie EU plánované na prosinec, která by byla v souladu se závěry zasedání Rady z dubna 2010, a aby vypracovala konkrétní plán jejího provádění; poukazuje na to, že integrovaný námořní dohled přesahující hranice jednotlivých odvětví i území je již nyní průřezovým nástroje integrované námořní politiky EU; podtrhuje důležitost co nejrychlejší realizace projektu společného prostředí pro sdílení informací a vytvořením pojítka mezi integrovanou námořní politikou a společnou bezpečnostní a obrannou politikou, které by zlepšilo vzájemné sdílení informací;

| 30. | podtrhuje potřebu předcházet militarizaci takových oblastí, jako je Arktida, a zdůrazňuje potřebu používat mírové prostředky řešení konfliktů, včetně obchodních nástrojů; |
| --- | --- |

30.

podtrhuje potřebu předcházet militarizaci takových oblastí, jako je Arktida, a zdůrazňuje potřebu používat mírové prostředky řešení konfliktů, včetně obchodních nástrojů;

| 31. | žádá, aby Evropská rada potvrdila důležitost oblasti vesmíru, která je nezbytným předpokladem strategické autonomie EU a jejích členských států a možnosti zajistit si vývojem nosných raket a družic autonomní přístup do kosmického prostoru; opětovně připomíná význam shromažďování přesných zpravodajských informací pro civilní i vojenské mise SBOP; zdůrazňuje zejména významnou úlohu zařízení rozmístěných v kosmickém prostoru pro předcházení konfliktům a řízení krizí v době před jejich vypuknutím, v době jejich trvání i po jejich skončení; vybízí Komisi, aby vytvořila konkrétní politiku na podporu rozvoje víceúčelových kosmických zařízení; |
| --- | --- |

31.

žádá, aby Evropská rada potvrdila důležitost oblasti vesmíru, která je nezbytným předpokladem strategické autonomie EU a jejích členských států a možnosti zajistit si vývojem nosných raket a družic autonomní přístup do kosmického prostoru; opětovně připomíná význam shromažďování přesných zpravodajských informací pro civilní i vojenské mise SBOP; zdůrazňuje zejména významnou úlohu zařízení rozmístěných v kosmickém prostoru pro předcházení konfliktům a řízení krizí v době před jejich vypuknutím, v době jejich trvání i po jejich skončení; vybízí Komisi, aby vytvořila konkrétní politiku na podporu rozvoje víceúčelových kosmických zařízení;

| 32. | opakovaně zdůrazňuje rostoucí význam řešení hrozeb v oblasti kybernetické bezpečnosti; vybízí Evropskou radu, aby vypracovala pokyny, jimiž by se řídilo provádění strategie Evropské unie v oblasti kybernetické bezpečnosti, a aby přijala konkrétní opatření týkající se ochrany kybernetické infrastruktury a investování do posilování celoevropské spolupráce v oblasti postupů krizového řízení, kybernetických cvičení a odborné přípravy a vzdělávání v této oblasti; vyzývá Komisi a vysokou představitelku/místopředsedkyni Komise, aby zabezpečily začlenění politiky kybernetické bezpečnosti ve všech odvětvích, aby bylo zajištěno odpovídající propojení mezi politikou vnitřní a vnější bezpečnosti EU, a všechny členské státy, aby rozvíjely nebo dokončily rozvoj svých příslušných vnitrostátních strategií kybernetické bezpečnosti a aby se snažily o vyšší stupeň synchronizace na úrovni Unie; |
| --- | --- |

32.

opakovaně zdůrazňuje rostoucí význam řešení hrozeb v oblasti kybernetické bezpečnosti; vybízí Evropskou radu, aby vypracovala pokyny, jimiž by se řídilo provádění strategie Evropské unie v oblasti kybernetické bezpečnosti, a aby přijala konkrétní opatření týkající se ochrany kybernetické infrastruktury a investování do posilování celoevropské spolupráce v oblasti postupů krizového řízení, kybernetických cvičení a odborné přípravy a vzdělávání v této oblasti; vyzývá Komisi a vysokou představitelku/místopředsedkyni Komise, aby zabezpečily začlenění politiky kybernetické bezpečnosti ve všech odvětvích, aby bylo zajištěno odpovídající propojení mezi politikou vnitřní a vnější bezpečnosti EU, a všechny členské státy, aby rozvíjely nebo dokončily rozvoj svých příslušných vnitrostátních strategií kybernetické bezpečnosti a aby se snažily o vyšší stupeň synchronizace na úrovni Unie;

| 33. | žádá Evropskou radu, aby potvrdila důležitost dodávek energie pro Evropu a diverzifikovaného a udržitelného zajištění přístupu k energetickým zdrojům; podotýká, že některé členské státy nemohou diverzifikovat své dodávky energie, a jsou proto stále zranitelnější; v této souvislosti důrazně podporuje úsilí o spolupráci mezi členskými státy v krizových situacích; zdůrazňuje, že ochrana kriticky významné evropské infrastruktury by měla vést k uplatnění doložky o vzájemné obraně nebo solidaritě; konstatuje rovněž, že účelu zajištění energetické bezpečnosti slouží již nyní operace ATALANTA, zaměřená na boj proti pirátům, kteří od roku 2008 unesli již řadu ropných tankerů; je proto přesvědčen, že tato hlediska musí být součástí nezbytného strategického přístupu; zdůrazňuje v této souvislosti, že dodávky energie představují zásadní faktor pro zajištění úspěšnosti misí a operací SBOP; |
| --- | --- |

33.

žádá Evropskou radu, aby potvrdila důležitost dodávek energie pro Evropu a diverzifikovaného a udržitelného zajištění přístupu k energetickým zdrojům; podotýká, že některé členské státy nemohou diverzifikovat své dodávky energie, a jsou proto stále zranitelnější; v této souvislosti důrazně podporuje úsilí o spolupráci mezi členskými státy v krizových situacích; zdůrazňuje, že ochrana kriticky významné evropské infrastruktury by měla vést k uplatnění doložky o vzájemné obraně nebo solidaritě; konstatuje rovněž, že účelu zajištění energetické bezpečnosti slouží již nyní operace ATALANTA, zaměřená na boj proti pirátům, kteří od roku 2008 unesli již řadu ropných tankerů; je proto přesvědčen, že tato hlediska musí být součástí nezbytného strategického přístupu; zdůrazňuje v této souvislosti, že dodávky energie představují zásadní faktor pro zajištění úspěšnosti misí a operací SBOP;

| 34. | zdůrazňuje význam energetické účinnosti v oblasti obrany a podtrhuje zejména potřebu posoudit dopad spotřeby energie na rozpočty na obranu a vojenskou efektivitu a rozvíjet komplexní strategii energetické účinnosti pro ozbrojené síly; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje význam energetické účinnosti v oblasti obrany a podtrhuje zejména potřebu posoudit dopad spotřeby energie na rozpočty na obranu a vojenskou efektivitu a rozvíjet komplexní strategii energetické účinnosti pro ozbrojené síly;

| 35. | zdůrazňuje, že pro EU má velký význam další rozvoj partnerství a prohlubování dialogu v oblasti bezpečnosti s OSN, regionálními organizacemi a příslušnými aktéry, včetně zemí východního a jižního partnerství; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že pro EU má velký význam další rozvoj partnerství a prohlubování dialogu v oblasti bezpečnosti s OSN, regionálními organizacemi a příslušnými aktéry, včetně zemí východního a jižního partnerství;

| 36. | poukazuje na to, že EU by se měla ještě více podílet na činnosti OSN, Africké unie, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN) za účelem společného využívání analýz a spolupráce při řešení problémů spojených s environmentální politikou a se změnou klimatu včetně jejích bezpečnostních důsledků; podtrhuje potřebu preventivního postupu a naléhavě vyzývá EU, aby rozvíjela a zdokonalovala své kapacity v oblasti včasného varování; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na to, že EU by se měla ještě více podílet na činnosti OSN, Africké unie, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN) za účelem společného využívání analýz a spolupráce při řešení problémů spojených s environmentální politikou a se změnou klimatu včetně jejích bezpečnostních důsledků; podtrhuje potřebu preventivního postupu a naléhavě vyzývá EU, aby rozvíjela a zdokonalovala své kapacity v oblasti včasného varování;

| 37. | žádá, aby byla prohloubena spolupráce mezi strukturami EU a NATO na základě komplementárního přístupu a užší spolupráce s cílem vyvarovat se zdvojování mezi oběma partnery a účinnému řešení nových hrozeb; je přesvědčen, že posílení SBOP nepoškozuje, nýbrž naopak posiluje kolektivní bezpečnost a transatlantické vazby; zastává názor, že rozvoj obranných kapacit v rámci EU je přínosný i pro NATO; bere na vědomí konstruktivní spolupráci ohledně iniciativy EU v oblasti sdílení a iniciativy NATO v oblasti inteligentní obrany; vítá záměr Kyperské republiky připojit se k programu NATO Partnerství pro mír, který může danou situaci změnit, a naléhavě vyzývá Turecko, aby zaujalo stejně konstruktivní postoj; naléhavě vyzývá k vybudování komplexního rámce spolupráce mezi EU a NATO a k prohlubování politického dialogu při plném respektování rozhodování obou stran; |
| --- | --- |

37.

žádá, aby byla prohloubena spolupráce mezi strukturami EU a NATO na základě komplementárního přístupu a užší spolupráce s cílem vyvarovat se zdvojování mezi oběma partnery a účinnému řešení nových hrozeb; je přesvědčen, že posílení SBOP nepoškozuje, nýbrž naopak posiluje kolektivní bezpečnost a transatlantické vazby; zastává názor, že rozvoj obranných kapacit v rámci EU je přínosný i pro NATO; bere na vědomí konstruktivní spolupráci ohledně iniciativy EU v oblasti sdílení a iniciativy NATO v oblasti inteligentní obrany; vítá záměr Kyperské republiky připojit se k programu NATO Partnerství pro mír, který může danou situaci změnit, a naléhavě vyzývá Turecko, aby zaujalo stejně konstruktivní postoj; naléhavě vyzývá k vybudování komplexního rámce spolupráce mezi EU a NATO a k prohlubování politického dialogu při plném respektování rozhodování obou stran;

| 38. | zastává názor, že v situacích, kdy je to vhodné a nezbytné, musí být EU schopna jednat autonomně, zejména ve svém vlastním sousedství, vždy ovšem ve shodě s ustanoveními Charty OSN a za bezvýhradného dodržování mezinárodního humanitárního práva; |
| --- | --- |

38.

zastává názor, že v situacích, kdy je to vhodné a nezbytné, musí být EU schopna jednat autonomně, zejména ve svém vlastním sousedství, vždy ovšem ve shodě s ustanoveními Charty OSN a za bezvýhradného dodržování mezinárodního humanitárního práva;

Druhý okruh: posílení rozvoje obranných schopností

| 39. | vyjadřuje znepokojení nad tím, že v důsledku dalších škrtů v národních rozpočtech na obranu nebude již možné zachovat kriticky významné vojenské schopnosti, a dojde tak k nevratné ztrátě know-how a technologií; konstatuje, že během operací v Libyi a Mali se ukázaly nedostatečné schopnosti členských států a že hospodářská krize stávající strukturální problémy ještě vyostřila; opakuje nicméně svůj názor, že problém je spíše politické než rozpočtové povahy; |
| --- | --- |

39.

vyjadřuje znepokojení nad tím, že v důsledku dalších škrtů v národních rozpočtech na obranu nebude již možné zachovat kriticky významné vojenské schopnosti, a dojde tak k nevratné ztrátě know-how a technologií; konstatuje, že během operací v Libyi a Mali se ukázaly nedostatečné schopnosti členských států a že hospodářská krize stávající strukturální problémy ještě vyostřila; opakuje nicméně svůj názor, že problém je spíše politické než rozpočtové povahy;

| 40. | bere na vědomí návrhy předložené vysokou představitelkou, místopředsedkyní Komise ve zprávě o SBOP z října 2013, zejména návrhy, na jejichž základě mají vzniknout pobídky, včetně daňových pobídek, ke spolupráci v oblasti obranných kapacit; zdůrazňuje, že členské státy mají příležitost plně využívat v zájmu vytvoření vojenské účinnosti výhod užší spolupráce a rozhodovat o optimalizaci tak, aby omezené zdroje byly vynakládány lepším a rozumnějším způsobem, vytváření součinností, díky koordinovanému omezování zbytečného zdvojování a nadbytečných a zastaralých kapacit; |
| --- | --- |

40.

bere na vědomí návrhy předložené vysokou představitelkou, místopředsedkyní Komise ve zprávě o SBOP z října 2013, zejména návrhy, na jejichž základě mají vzniknout pobídky, včetně daňových pobídek, ke spolupráci v oblasti obranných kapacit; zdůrazňuje, že členské státy mají příležitost plně využívat v zájmu vytvoření vojenské účinnosti výhod užší spolupráce a rozhodovat o optimalizaci tak, aby omezené zdroje byly vynakládány lepším a rozumnějším způsobem, vytváření součinností, díky koordinovanému omezování zbytečného zdvojování a nadbytečných a zastaralých kapacit;

| 41. | vítá probíhající revizi plánu rozvoje schopností jako základu společné dlouhodobé transformační koncepce oblasti budování kapacit; domnívá se, že tato transformační by se měla stát předmětem pravidelných diskusí a její provádění by mělo být urychleno a případně přezkoumáno; |
| --- | --- |

41.

vítá probíhající revizi plánu rozvoje schopností jako základu společné dlouhodobé transformační koncepce oblasti budování kapacit; domnívá se, že tato transformační by se měla stát předmětem pravidelných diskusí a její provádění by mělo být urychleno a případně přezkoumáno;

| 42. | upozorňuje na misi Evropské obranné agentury ustanovené na základě čl. 42 odst. 3 a článku 45 SEU, které agentuře svěřují důležité úkoly v oblasti trvalé strukturované spolupráce, definování evropských schopností a politiky vyzbrojování, rozvoje vojenských schopností členských států a posilování průmyslové a technologické základny odvětví obrany, avšak bez finančního dopadu na rozpočet EU; |
| --- | --- |

42.

upozorňuje na misi Evropské obranné agentury ustanovené na základě čl. 42 odst. 3 a článku 45 SEU, které agentuře svěřují důležité úkoly v oblasti trvalé strukturované spolupráce, definování evropských schopností a politiky vyzbrojování, rozvoje vojenských schopností členských států a posilování průmyslové a technologické základny odvětví obrany, avšak bez finančního dopadu na rozpočet EU;

| 43. | je toho názoru, že sdružování a sdílení vojenských schopností, třebaže je nelze považovat za řešení všech problémů, představuje důležitou odpověď na nedostatky evropských schopností; vítá usnadňující úlohu Evropské obranné agentury a pokrok, jehož bylo doposud dosaženo; je přesvědčen, že sdružování a sdílení vojenských schopností by nemělo být chápáno jen ve smyslu společného zajišťování zdrojů, ale také ve smyslu integrace a jeho součástí by mělo být společné udržování a využívání kapacit; |
| --- | --- |

43.

je toho názoru, že sdružování a sdílení vojenských schopností, třebaže je nelze považovat za řešení všech problémů, představuje důležitou odpověď na nedostatky evropských schopností; vítá usnadňující úlohu Evropské obranné agentury a pokrok, jehož bylo doposud dosaženo; je přesvědčen, že sdružování a sdílení vojenských schopností by nemělo být chápáno jen ve smyslu společného zajišťování zdrojů, ale také ve smyslu integrace a jeho součástí by mělo být společné udržování a využívání kapacit;

| 44. | požaduje, aby Evropská obranná agentura (EDA) hrála větší úlohu při koordinaci kapacit s cílem vyhnout se zdvojování a existence souběžných programů v členských státech, což představuje nadměrnou zátěž pro daňové poplatníky; |
| --- | --- |

44.

požaduje, aby Evropská obranná agentura (EDA) hrála větší úlohu při koordinaci kapacit s cílem vyhnout se zdvojování a existence souběžných programů v členských státech, což představuje nadměrnou zátěž pro daňové poplatníky;

| 45. | vybízí členské státy, aby zlepšily způsob sdílení informací o obranném plánování a aby v souladu s kodexem chování týkajícím se sdružování a sdílení vojenských schopností zapracovaly řešení využívající sdružování a sdílení vojenských schopností do vnitrostátních cyklů obranného plánování a rozhodovacích procesů; |
| --- | --- |

45.

vybízí členské státy, aby zlepšily způsob sdílení informací o obranném plánování a aby v souladu s kodexem chování týkajícím se sdružování a sdílení vojenských schopností zapracovaly řešení využívající sdružování a sdílení vojenských schopností do vnitrostátních cyklů obranného plánování a rozhodovacích procesů;

| 46. | zdůrazňuje, že vzájemná důvěra, transparentnost a spolehlivost jsou klíčové faktory úspěšnosti jakéhokoli společného usilování v oblasti bezpečnosti a obrany; je přesvědčen, že rozvíjení obranných schopností se musí stát součástí strategického přístupu, který určuje, jaká má být skladba vojenských schopností a jaké jsou cíle, jejichž plnění by tyto schopnosti měly sloužit; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje, že vzájemná důvěra, transparentnost a spolehlivost jsou klíčové faktory úspěšnosti jakéhokoli společného usilování v oblasti bezpečnosti a obrany; je přesvědčen, že rozvíjení obranných schopností se musí stát součástí strategického přístupu, který určuje, jaká má být skladba vojenských schopností a jaké jsou cíle, jejichž plnění by tyto schopnosti měly sloužit;

| 47. | s ohledem na výše uvedené očekává, že nadcházející vrcholná schůzka:






  a) | přinese politické a strategické pokyny, jimiž členské státy potvrdí svůj závazek, pokud jde o rozvoj schopností a míru ambicí uvedených v prohlášení o posílení schopností z roku 2008; |
| --- | --- | --- |

47.

s ohledem na výše uvedené očekává, že nadcházející vrcholná schůzka:

a)

přinese politické a strategické pokyny, jimiž členské státy potvrdí svůj závazek, pokud jde o rozvoj schopností a míru ambicí uvedených v prohlášení o posílení schopností z roku 2008;

| b) | položí základy pro skutečně kolektivní plánování od strategického plánování až po zadávání zakázek a technologický rozvoj, přičemž bude věnována zvláštní pozornost otázkám finančních mechanismů a pobídek; |
| --- | --- |

b)

položí základy pro skutečně kolektivní plánování od strategického plánování až po zadávání zakázek a technologický rozvoj, přičemž bude věnována zvláštní pozornost otázkám finančních mechanismů a pobídek;

| c) | urychlí provádění stávajících projektů, zvláště projektů týkajících se klíčových strategických faktorů, a poskytne politickou podporu vlajkovým projektům Evropské obranné agentury, tj. doplňování paliva za letu, satelitní komunikace, dálkově řízené palubní systémy letadel, kybernetická obrana a jednotné evropské nebe; |
| --- | --- |

c)

urychlí provádění stávajících projektů, zvláště projektů týkajících se klíčových strategických faktorů, a poskytne politickou podporu vlajkovým projektům Evropské obranné agentury, tj. doplňování paliva za letu, satelitní komunikace, dálkově řízené palubní systémy letadel, kybernetická obrana a jednotné evropské nebe;

| d) | uloží vysoké představitelce/místopředsedkyni Komise a Evropské obranné agentuře, aby v součinnosti s Komisí předložily do roku 2014 nové realizovatelné návrhy týkající se rozvoje obranných kapacit; |
| --- | --- |

d)

uloží vysoké představitelce/místopředsedkyni Komise a Evropské obranné agentuře, aby v součinnosti s Komisí předložily do roku 2014 nové realizovatelné návrhy týkající se rozvoje obranných kapacit;

| e) | zavede proces monitorování, který bude pravidelně posuzovat dosažený pokrok; |
| --- | --- |

e)

zavede proces monitorování, který bude pravidelně posuzovat dosažený pokrok;

| f) | potvrdí hodnotu užší spolupráce s NATO a strategickými partnery v oblasti rozvoje schopností; |
| --- | --- |

f)

potvrdí hodnotu užší spolupráce s NATO a strategickými partnery v oblasti rozvoje schopností;

| g) | zváží zahájení činností v oblasti rozvoje v rámci plnění hlavního vojenského cíle do roku 2025, který by mohl být doplněn hlavním průmyslovým cílem; |
| --- | --- |

g)

zváží zahájení činností v oblasti rozvoje v rámci plnění hlavního vojenského cíle do roku 2025, který by mohl být doplněn hlavním průmyslovým cílem;

Třetí okruh: posílení evropského obranného průmyslu

| 48. | vítá sdělení Komise nazvané „Směrem ke konkurenceschopnějšímu a účinnějšímu odvětví obrany a bezpečnosti“, které přináší některé nové myšlenky a návrhy; vyslovuje svou plnou podporu úsilí Komise o prohloubení vnitřního trhu v oblasti obrany a bezpečnosti a rozvíjení obranné průmyslové politiky, která by v souladu se strategií Evropa 2020 patřičným způsobem podporovala malé a střední podniky, které hrají klíčovou roli v oblasti inovací, výzkumu a vývoje i z hlediska tvorby pracovních míst a hospodářského růstu; |
| --- | --- |

48.

vítá sdělení Komise nazvané „Směrem ke konkurenceschopnějšímu a účinnějšímu odvětví obrany a bezpečnosti“, které přináší některé nové myšlenky a návrhy; vyslovuje svou plnou podporu úsilí Komise o prohloubení vnitřního trhu v oblasti obrany a bezpečnosti a rozvíjení obranné průmyslové politiky, která by v souladu se strategií Evropa 2020 patřičným způsobem podporovala malé a střední podniky, které hrají klíčovou roli v oblasti inovací, výzkumu a vývoje i z hlediska tvorby pracovních míst a hospodářského růstu;

| 49. | zdůrazňuje, že posilování technologické a průmyslové základny odvětví obrany je cílem Unie, který je zakotven v čl. 42 odst. 3 a článku 45 SEU; zdůrazňuje, že pro účinnou evropskou obranu je rozhodující solidní evropská technologická a průmyslová základna obrany, která je schopna udržovat SBOP, dále posilovat evropské vojenské schopnosti a zachovávat strategickou nezávislost EU; zdůrazňuje propojení mezi výzkumem, průmyslem a rozvojem vojenských schopností, což jsou prvky nezbytné k hospodářskému růstu, tvorbě pracovních míst a konkurenceschopnosti, jakož i silnější SBOP; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že posilování technologické a průmyslové základny odvětví obrany je cílem Unie, který je zakotven v čl. 42 odst. 3 a článku 45 SEU; zdůrazňuje, že pro účinnou evropskou obranu je rozhodující solidní evropská technologická a průmyslová základna obrany, která je schopna udržovat SBOP, dále posilovat evropské vojenské schopnosti a zachovávat strategickou nezávislost EU; zdůrazňuje propojení mezi výzkumem, průmyslem a rozvojem vojenských schopností, což jsou prvky nezbytné k hospodářskému růstu, tvorbě pracovních míst a konkurenceschopnosti, jakož i silnější SBOP;

| 50. | znovu poukazuje na potřebu silného a méně rozděleného evropského obranného průmyslu schopného sloužit jako opora SBOP a zvyšovat strategickou nezávislost EU; podtrhuje význam certifikace a normalizace pro zvyšování interoperability ozbrojených sil; vyzývá Evropskou radu, aby pověřila Evropskou obrannou agenturu sestavením plánu rozvoje norem v oblasti obranného průmyslu, a vyzývá členské státy, aby zjednodušily postupy udělování evropských certifikátů, jejichž součástí je vzájemné uznávání těchto certifikátů, a aby své certifikační postupy harmonizovaly; |
| --- | --- |

50.

znovu poukazuje na potřebu silného a méně rozděleného evropského obranného průmyslu schopného sloužit jako opora SBOP a zvyšovat strategickou nezávislost EU; podtrhuje význam certifikace a normalizace pro zvyšování interoperability ozbrojených sil; vyzývá Evropskou radu, aby pověřila Evropskou obrannou agenturu sestavením plánu rozvoje norem v oblasti obranného průmyslu, a vyzývá členské státy, aby zjednodušily postupy udělování evropských certifikátů, jejichž součástí je vzájemné uznávání těchto certifikátů, a aby své certifikační postupy harmonizovaly;

| 51. | zdůrazňuje, že předvídání a řízení změn a restrukturalizace jsou nedílnou součástí každé průmyslové politiky; domnívá se proto, že další integrace trhu v odvětví obrany musí být doprovázena aktivním sociálním dialogem a zmírňováním jejích negativních dopadů na regionální a místní ekonomiky, přičemž je třeba v plné míře využívat finančních nástrojů EU, jako je Evropský sociální fond a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci; |
| --- | --- |

51.

zdůrazňuje, že předvídání a řízení změn a restrukturalizace jsou nedílnou součástí každé průmyslové politiky; domnívá se proto, že další integrace trhu v odvětví obrany musí být doprovázena aktivním sociálním dialogem a zmírňováním jejích negativních dopadů na regionální a místní ekonomiky, přičemž je třeba v plné míře využívat finančních nástrojů EU, jako je Evropský sociální fond a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci;

| 52. | vyzývá Evropskou radu, aby v těchto oblastech podnikla příslušné kroky a rozumně financovala výzkum a vývoj, a to i na úrovni Unie; podporuje rozvoj účelné a nákladově účinné spolupráce v rámci činností týkajících se civilní bezpečnosti a vojenského výzkumu; podtrhuje nicméně stálou potřebu účinně fungujícího režimu pro vývoz zboží dvojího užití; |
| --- | --- |

52.

vyzývá Evropskou radu, aby v těchto oblastech podnikla příslušné kroky a rozumně financovala výzkum a vývoj, a to i na úrovni Unie; podporuje rozvoj účelné a nákladově účinné spolupráce v rámci činností týkajících se civilní bezpečnosti a vojenského výzkumu; podtrhuje nicméně stálou potřebu účinně fungujícího režimu pro vývoz zboží dvojího užití;

| 53. | zdůrazňuje potřebu zajistit nové zdroje financování výzkumu a inovací v oblasti obrany, např. prostřednictvím programu Horizont 2020, |
| --- | --- |

53.

zdůrazňuje potřebu zajistit nové zdroje financování výzkumu a inovací v oblasti obrany, např. prostřednictvím programu Horizont 2020,

Závěrečné připomínky

| 54. | vyslovuje svou plnou podporu rozhodnutí, aby na prosincové vrcholné schůzce věnované otázkám obran zdůrazňuje, že všechny mají stejnou důležitost, a podtrhuje jejich vzájemnou provázanost, která je daná vnitřní logikou, že slouží týmž strategickým cílům; |
| --- | --- |

54.

vyslovuje svou plnou podporu rozhodnutí, aby na prosincové vrcholné schůzce věnované otázkám obran zdůrazňuje, že všechny mají stejnou důležitost, a podtrhuje jejich vzájemnou provázanost, která je daná vnitřní logikou, že slouží týmž strategickým cílům;

| 55. | vyzývá Evropskou radu i politické subjekty odpovědné za tvorbu politik na všech úrovní v členských státech Unie, aby projevily větší míru ambicí a odvahy a zahájily veřejnou diskusi, v dobách úsporných ekonomických opatření o to důležitější; zdůrazňuje, že je třeba více investovat a zintenzívnit spolupráci v oblasti bezpečnosti a obrany a vysvětlovat příčinnou souvislost mezi bezpečností a obranou na jedné straně a svobodou, demokracií, právním státem a prosperitou na straně druhé; |
| --- | --- |

55.

vyzývá Evropskou radu i politické subjekty odpovědné za tvorbu politik na všech úrovní v členských státech Unie, aby projevily větší míru ambicí a odvahy a zahájily veřejnou diskusi, v dobách úsporných ekonomických opatření o to důležitější; zdůrazňuje, že je třeba více investovat a zintenzívnit spolupráci v oblasti bezpečnosti a obrany a vysvětlovat příčinnou souvislost mezi bezpečností a obranou na jedné straně a svobodou, demokracií, právním státem a prosperitou na straně druhé;

| 56. | zdůrazňuje, že mezi vnitřní a vnější bezpečností je nerozdělitelné pouto a že mírové, bezpečné a stabilní prostředí je nezbytným předpokladem zachování politického, hospodářského a sociálního modelu v Evropě; |
| --- | --- |

56.

zdůrazňuje, že mezi vnitřní a vnější bezpečností je nerozdělitelné pouto a že mírové, bezpečné a stabilní prostředí je nezbytným předpokladem zachování politického, hospodářského a sociálního modelu v Evropě;

| 57. | vyjadřuje pevnou naději, že toto zasedání Evropské rady nebude ojedinělou událostí, nýbrž východiskem trvalého procesu, v jehož rámci se otázky bezpečnosti a obrany stanou na úrovni Evropské rady pravidelným tématem jednání; vyjadřuje svou podporu tomu, aby v návaznosti na zasedání Evropské rady byl vytvořen plán dalšího postupu, který stanoví konkrétní srovnávací kritéria a časové osy a mechanismus podávání zpráv; hájí myšlenku, aby ve střednědobém výhledu došlo ke zřízení Rady ministrů obrany a záležitostem bezpečnosti a obrany byla přisouzena váha, kterou zasluhují; |
| --- | --- |

57.

vyjadřuje pevnou naději, že toto zasedání Evropské rady nebude ojedinělou událostí, nýbrž východiskem trvalého procesu, v jehož rámci se otázky bezpečnosti a obrany stanou na úrovni Evropské rady pravidelným tématem jednání; vyjadřuje svou podporu tomu, aby v návaznosti na zasedání Evropské rady byl vytvořen plán dalšího postupu, který stanoví konkrétní srovnávací kritéria a časové osy a mechanismus podávání zpráv; hájí myšlenku, aby ve střednědobém výhledu došlo ke zřízení Rady ministrů obrany a záležitostem bezpečnosti a obrany byla přisouzena váha, kterou zasluhují;

| 58. | přijímá rozhodnutí prostřednictvím pravidelných setkání udržovat a posilovat užší vazby s vnitrostátními parlamenty členských států s cílem podporovat dialog a výměnu názorů na problematiku bezpečnosti a obrany; |
| --- | --- |

58.

přijímá rozhodnutí prostřednictvím pravidelných setkání udržovat a posilovat užší vazby s vnitrostátními parlamenty členských států s cílem podporovat dialog a výměnu názorů na problematiku bezpečnosti a obrany;

| 59. | je přesvědčen, že SBOP je základním pilířem evropského procesu integrace; |
| --- | --- |

59.

je přesvědčen, že SBOP je základním pilířem evropského procesu integrace;

o

o o

| 60. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal předsedovi Evropské rady, vysoké představitelce a místopředsedkyni Komise, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států EU, generálnímu tajemníkovi NATO, předsedovi Parlamentního shromáždění NATO, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, úřadujícímu předsedovi OBSE, předsedovi Parlamentního shromáždění OBSE, předsedovi Parlamentního shromáždění Africké unie a generálnímu tajemníkovi Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN). |
| --- | --- |

60.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal předsedovi Evropské rady, vysoké představitelce a místopředsedkyni Komise, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států EU, generálnímu tajemníkovi NATO, předsedovi Parlamentního shromáždění NATO, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, úřadujícímu předsedovi OBSE, předsedovi Parlamentního shromáždění OBSE, předsedovi Parlamentního shromáždění Africké unie a generálnímu tajemníkovi Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN).

---

(1)  Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0380.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0381.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0455.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0456.

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0458.

(8)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0457.

(9)  Úř. věst. C 168 E, 14.6.2013, s. 9.

(10)  Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 51.

(11)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 7.

(12)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Evropská technologická a průmyslová základna obrany

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o evropské technologické a průmyslové základně obrany (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na hlavu V Smlouvy o Evropské unii (Smlouvy o EU) a zejména na její články 21, 42, 45 a 46, a dále na články 173, 179–190 a 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a protokol č. 10 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hlavu V Smlouvy o Evropské unii (Smlouvy o EU) a zejména na její články 21, 42, 45 a 46, a dále na články 173, 179–190 a 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a protokol č. 10 této smlouvy,

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dnů 13. a 14. prosince 2012 a na postup, který vyústil v přípravu zasedání Evropské rady věnovanému otázkám obrany, které je plánováno na 19. a 20. prosince 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dnů 13. a 14. prosince 2012 a na postup, který vyústil v přípravu zasedání Evropské rady věnovanému otázkám obrany, které je plánováno na 19. a 20. prosince 2013,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. července 2013 s názvem „Směrem ke konkurenceschopnějšímu a účinnějšímu odvětví obrany a bezpečnosti“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. července 2013 s názvem „Směrem ke konkurenceschopnějšímu a účinnějšímu odvětví obrany a bezpečnosti“ (COM(2013)0542),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. prosince 2007 s názvem „Strategie pro silnější a konkurenceschopnější evropský obranný průmysl“ (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. prosince 2007 s názvem „Strategie pro silnější a konkurenceschopnější evropský obranný průmysl“ (COM(2007)0764),

| — | s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii, kterou přijala Evropská rada dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím provádění schválenou na zasedání Evropské rady konaném ve dnech 11. a 12. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii, kterou přijala Evropská rada dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím provádění schválenou na zasedání Evropské rady konaném ve dnech 11. a 12. prosince 2008,

| — | s ohledem na prohlášení o posílení evropské bezpečnostní a obranné politiky, které Evropská rada přijala dne 12. prosince 2008, a na prohlášení o posílení kapacit, které Rada přijala dne 11. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení o posílení evropské bezpečnostní a obranné politiky, které Evropská rada přijala dne 12. prosince 2008, a na prohlášení o posílení kapacit, které Rada přijala dne 11. prosince 2008,

| — | s ohledem na strategii pro evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany, kterou přijal řídící výbor Evropské obranné agentury dne 14. května 2007, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii pro evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany, kterou přijal řídící výbor Evropské obranné agentury dne 14. května 2007,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/411/SZBP ze dne 12. července 2011, kterým se vymezuje statut, sídlo a provozní řád Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/411/SZBP ze dne 12. července 2011, kterým se vymezuje statut, sídlo a provozní řád Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP (1),

| — | s ohledem na směrnici 2009/81/ES o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici 2009/81/ES o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti (2),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 22. listopadu 2012 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (3) a ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 22. listopadu 2012 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (3) a ze dne 14. prosince 2011 o dopadu finanční krize na odvětví obrany v členských státech EU (4),

| — | s ohledem na článek 48 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 48 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční záležitosti a na stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční záležitosti a na stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0358/2013),

Pro akceschopnou společnou bezpečnostní a obrannou politiku je nutná silná evropská technologická a průmyslová základna obrany

| 1. | připomíná, že pro akceschopnou společnou bezpečnostní a obrannou politiku je nutné mít k dispozici silnou evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany, která je klíčovým prvkem schopnosti Evropy zajistit bezpečnost svých občanů a chránit své hodnoty a zájmy; poukazuje na to, že odvětví obrany je významným zdrojem růstu a inovací, což jsou klíčové prvky stability a bezpečnosti; domnívá se, že vytvoření a rozvoj konkurenceschopné evropské technologické a průmyslové základny by mělo patřit ke strategickým prioritám EU; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že pro akceschopnou společnou bezpečnostní a obrannou politiku je nutné mít k dispozici silnou evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany, která je klíčovým prvkem schopnosti Evropy zajistit bezpečnost svých občanů a chránit své hodnoty a zájmy; poukazuje na to, že odvětví obrany je významným zdrojem růstu a inovací, což jsou klíčové prvky stability a bezpečnosti; domnívá se, že vytvoření a rozvoj konkurenceschopné evropské technologické a průmyslové základny by mělo patřit ke strategickým prioritám EU;

| 2. | připomíná rozsah operačních ambicí, o němž se hovoří v prohlášení Rady ze dne 11. prosince 2008 o posílení schopností, a civilní a vojenské úkoly vymezené v čl. 43 odst. 1 Smlouvy o EU; připomíná závazek členských států, že budou své vojenské schopnosti zdokonalovat; vyzývá Evropskou radu, aby za tímto účelem zahájila rozvoj evropské politiky schopností a vyzbrojování, jak je uvedeno v článku 42 odst. 3 SEU; |
| --- | --- |

2.

připomíná rozsah operačních ambicí, o němž se hovoří v prohlášení Rady ze dne 11. prosince 2008 o posílení schopností, a civilní a vojenské úkoly vymezené v čl. 43 odst. 1 Smlouvy o EU; připomíná závazek členských států, že budou své vojenské schopnosti zdokonalovat; vyzývá Evropskou radu, aby za tímto účelem zahájila rozvoj evropské politiky schopností a vyzbrojování, jak je uvedeno v článku 42 odst. 3 SEU;

| 3. | konstatuje, že zatímco některé třetí země, jako je Čína, Indie, Brazílie a Rusko, výdaje na obranu zvyšují, EU svůj rozpočet v této oblasti snižuje; upozorňuje na měnící se světové strategické prostředí, snižování rozpočtů na obranu, především v důsledku hospodářské a finanční krize, na stále rychlejší tempo technologických inovací a na skutečnost, že evropské podniky působící v oblasti obrany se s touto situací vyrovnávají tím, že kladou důraz na vývoz do třetích zemí, což s sebou přináší předávání citlivých technologií a práv k duševnímu vlastnictví a přesun výroby mimo EU; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že zatímco některé třetí země, jako je Čína, Indie, Brazílie a Rusko, výdaje na obranu zvyšují, EU svůj rozpočet v této oblasti snižuje; upozorňuje na měnící se světové strategické prostředí, snižování rozpočtů na obranu, především v důsledku hospodářské a finanční krize, na stále rychlejší tempo technologických inovací a na skutečnost, že evropské podniky působící v oblasti obrany se s touto situací vyrovnávají tím, že kladou důraz na vývoz do třetích zemí, což s sebou přináší předávání citlivých technologií a práv k duševnímu vlastnictví a přesun výroby mimo EU;

| 4. | je znepokojen snížením investic v oblasti obrany a vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby přijaly protiopatření v reakci na skutečnost, že evropská technologická a průmyslová základna obrany bude stále více vystavována riziku kontroly a omezování ve svých činnostech ze strany třetích stran s odlišnými strategickými zájmy; naléhavě vyzývá členské státy, aby posílily evropskou průmyslovou spolupráci s cílem zajistit strategickou nezávislost v nejvyšší možné míře tím, že vyvinou a vyprodukují účinné vojenské a bezpečnostní schopnosti za použití těch nejvyspělejších technologií; |
| --- | --- |

4.

je znepokojen snížením investic v oblasti obrany a vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby přijaly protiopatření v reakci na skutečnost, že evropská technologická a průmyslová základna obrany bude stále více vystavována riziku kontroly a omezování ve svých činnostech ze strany třetích stran s odlišnými strategickými zájmy; naléhavě vyzývá členské státy, aby posílily evropskou průmyslovou spolupráci s cílem zajistit strategickou nezávislost v nejvyšší možné míře tím, že vyvinou a vyprodukují účinné vojenské a bezpečnostní schopnosti za použití těch nejvyspělejších technologií;

| 5. | zdůrazňuje, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se působnost politiky EU v oblasti průmyslu, vesmíru a výzkumu rozšířila i na záležitosti obrany; poukazuje na to, že programy Unie v dalších oblastech, jako je vnitřní bezpečnost, bezpečnost hranic, zvládání katastrof a rozvoj, přináší značné naděje na společný rozvoj kapacit souvisejících s těmito politikami a na provádění misí SBOP; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se působnost politiky EU v oblasti průmyslu, vesmíru a výzkumu rozšířila i na záležitosti obrany; poukazuje na to, že programy Unie v dalších oblastech, jako je vnitřní bezpečnost, bezpečnost hranic, zvládání katastrof a rozvoj, přináší značné naděje na společný rozvoj kapacit souvisejících s těmito politikami a na provádění misí SBOP;

| 6. | připomíná, že je nutné pokročit v konsolidaci evropské technologické a průmyslové základny obrany, a upozorňuje na to, že s ohledem na zvyšující se komplexnost a ceny technologií, rostoucí mezinárodní konkurenci, snižování rozpočtů na obranu a omezování objemu výroby existuje v oblasti obrany rozsáhlý prostor pro mnohonárodní projekty, přičemž v žádném členském státě již nelze zaručit udržitelnost obranného průmyslu pouze na vnitrostátním základě; vyjadřuje politování nad tím, že ačkoli v evropském kosmickém průmyslu bylo dosaženo jisté úrovně koncentrace, pokud jde o námořní a pozemní vybavení, tam panuje stále v naprosté většině roztříštěnost na vnitrostátní bázi; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že je nutné pokročit v konsolidaci evropské technologické a průmyslové základny obrany, a upozorňuje na to, že s ohledem na zvyšující se komplexnost a ceny technologií, rostoucí mezinárodní konkurenci, snižování rozpočtů na obranu a omezování objemu výroby existuje v oblasti obrany rozsáhlý prostor pro mnohonárodní projekty, přičemž v žádném členském státě již nelze zaručit udržitelnost obranného průmyslu pouze na vnitrostátním základě; vyjadřuje politování nad tím, že ačkoli v evropském kosmickém průmyslu bylo dosaženo jisté úrovně koncentrace, pokud jde o námořní a pozemní vybavení, tam panuje stále v naprosté většině roztříštěnost na vnitrostátní bázi;

| 7. | zdůrazňuje, že budování evropského obranného průmyslu by mělo ve všech členských státech probíhat udržitelně a na základě stávající průmyslové infrastruktury a pevně stanovených norem evropských průmyslových politik uvedených v článku 173 SFEU, a nikoli pouze podle zásady volné hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že budování evropského obranného průmyslu by mělo ve všech členských státech probíhat udržitelně a na základě stávající průmyslové infrastruktury a pevně stanovených norem evropských průmyslových politik uvedených v článku 173 SFEU, a nikoli pouze podle zásady volné hospodářské soutěže;

| 8. | připomíná členským státům EU, vysoké představitelce, místopředsedkyni Komise, Evropské komisi a Evropské obranné agentuře, že více než dvacet let po studené válce a poté, co byly k dispozici relativně vysoké vnitrostátní rozpočty na obranu, nebyly členské státy EU schopny splnit helsinské základní cíle ani jiné cíle týkající se rozvoje společného vojenského potenciálu; |
| --- | --- |

8.

připomíná členským státům EU, vysoké představitelce, místopředsedkyni Komise, Evropské komisi a Evropské obranné agentuře, že více než dvacet let po studené válce a poté, co byly k dispozici relativně vysoké vnitrostátní rozpočty na obranu, nebyly členské státy EU schopny splnit helsinské základní cíle ani jiné cíle týkající se rozvoje společného vojenského potenciálu;

| 9. | připomíná, že chce-li si Evropa udržet spolehlivý bezpečnostní a obranný průmysl, musí její členské státy koordinovat své rozpočty na obranu, čímž se předejde zdvojování činností a posílí se společné výzkumné programy; |
| --- | --- |

9.

připomíná, že chce-li si Evropa udržet spolehlivý bezpečnostní a obranný průmysl, musí její členské státy koordinovat své rozpočty na obranu, čímž se předejde zdvojování činností a posílí se společné výzkumné programy;

| 10. | poznamenává, že navzdory krizi a rozpočtovým škrtům evropští občané nadále požadují koordinaci a spolupráci v oblasti evropské obrany a průmyslu, které vnímají jako faktor zajišťující bezpečnost, efektivitu a úspory; |
| --- | --- |

10.

poznamenává, že navzdory krizi a rozpočtovým škrtům evropští občané nadále požadují koordinaci a spolupráci v oblasti evropské obrany a průmyslu, které vnímají jako faktor zajišťující bezpečnost, efektivitu a úspory;

| 11. | poukazuje na sdělení Komise ze dne 24. července 2013 a na zprávu vysoké představitelky, místopředsedkyně Komise ze dne 15. října 2013 o společné bezpečnostní a obranné politice; za politováníhodnou pokládá skutečnost, že Komise a Evropské služba pro vnější činnost nevydaly společné evropské prohlášení v rámci příprav na vrcholnou schůzku Evropské rady věnovanou otázkám obrany, která se bude konat v prosinci tohoto roku; očekává konkrétní legislativní návrhy Komise ohledně toho, jak mají být využívány evropské strukturální investiční fondy, evropská síť „Enterprise Europe Network“, Evropský sociální fond a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, aby se zajistilo, že se bude obranný průmysl rozvíjet ve všech částech Evropské unie rovnoměrně; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na sdělení Komise ze dne 24. července 2013 a na zprávu vysoké představitelky, místopředsedkyně Komise ze dne 15. října 2013 o společné bezpečnostní a obranné politice; za politováníhodnou pokládá skutečnost, že Komise a Evropské služba pro vnější činnost nevydaly společné evropské prohlášení v rámci příprav na vrcholnou schůzku Evropské rady věnovanou otázkám obrany, která se bude konat v prosinci tohoto roku; očekává konkrétní legislativní návrhy Komise ohledně toho, jak mají být využívány evropské strukturální investiční fondy, evropská síť „Enterprise Europe Network“, Evropský sociální fond a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, aby se zajistilo, že se bude obranný průmysl rozvíjet ve všech částech Evropské unie rovnoměrně;

| 12. | připomíná, že Komise a ministři obrany EU již v roce 2007 zdůraznili nutnost přijmout v této oblasti neprodleně opatření, což podložili sdělením Komise a strategií Evropské obranné agentury pro evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany; s politováním pohlíží na promarněné příležitosti po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pravidelně předkládat zprávy o provádění a aktualizovat strategie; považuje za politováníhodné, že nové sdělení nezohledňuje dosavadní strategie; vyzývá Komisi a Evropskou obrannou agenturu, aby na základě předchozích zkušeností vytvořily v budoucnu společnou strategii pro evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že Komise a ministři obrany EU již v roce 2007 zdůraznili nutnost přijmout v této oblasti neprodleně opatření, což podložili sdělením Komise a strategií Evropské obranné agentury pro evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany; s politováním pohlíží na promarněné příležitosti po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pravidelně předkládat zprávy o provádění a aktualizovat strategie; považuje za politováníhodné, že nové sdělení nezohledňuje dosavadní strategie; vyzývá Komisi a Evropskou obrannou agenturu, aby na základě předchozích zkušeností vytvořily v budoucnu společnou strategii pro evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany;

| 13. | na základě vlastního všeobecného hodnocení se domnívá, že obě strategie byly provedeny nedostatečně, jelikož evropská technologická a průmyslová základna obrany není jednotně chápána, což je způsobeno rozdílnými zájmy jednotlivých států a průmyslových odvětví a přetrváváním zavedených zvyklostí jednotlivých států ve zbrojním odvětví; bere na vědomí, že některé členské státy nemají vlastní vnitrostátní obranný průmysl ani vysoce specializovaná odvětví usilující o získání celosvětově ekonomicky nejvýhodnější nabídky, že méně konkurenční obranný průmysl jiných členských států dává přednost vnitrostátním dodavatelským řetězcům a že jiné státy mají silnější vnitrostátní obranný průmysl schopný obstát ve tvrdé celosvětové konkurenci; |
| --- | --- |

13.

na základě vlastního všeobecného hodnocení se domnívá, že obě strategie byly provedeny nedostatečně, jelikož evropská technologická a průmyslová základna obrany není jednotně chápána, což je způsobeno rozdílnými zájmy jednotlivých států a průmyslových odvětví a přetrváváním zavedených zvyklostí jednotlivých států ve zbrojním odvětví; bere na vědomí, že některé členské státy nemají vlastní vnitrostátní obranný průmysl ani vysoce specializovaná odvětví usilující o získání celosvětově ekonomicky nejvýhodnější nabídky, že méně konkurenční obranný průmysl jiných členských států dává přednost vnitrostátním dodavatelským řetězcům a že jiné státy mají silnější vnitrostátní obranný průmysl schopný obstát ve tvrdé celosvětové konkurenci;

| 14. | vítá rozhodnutí Evropské rady zařadit posílení obrany Evropy na pořad jednání prosincové vrcholné schůzky; vyzývá Evropskou Radu, aby poskytla nový ambiciózní impuls, kterého je tolik třeba, a aby stanovila pokyny, hlavní politické priority a harmonogramy pro podporu skutečně evropské technologické a průmyslové základny obrany, jež bude doprovázena vhodnými opatřeními pro budování integrity a důvěry, jejímž hlavním aspektem bude budování kapacit, jež bude podporovat synergii, zajistí účinné využívání omezených zdrojů, zamezí zdvojování činností a bude integrovaným a konkurenceschopných subjektem na celosvětovém trhu; |
| --- | --- |

14.

vítá rozhodnutí Evropské rady zařadit posílení obrany Evropy na pořad jednání prosincové vrcholné schůzky; vyzývá Evropskou Radu, aby poskytla nový ambiciózní impuls, kterého je tolik třeba, a aby stanovila pokyny, hlavní politické priority a harmonogramy pro podporu skutečně evropské technologické a průmyslové základny obrany, jež bude doprovázena vhodnými opatřeními pro budování integrity a důvěry, jejímž hlavním aspektem bude budování kapacit, jež bude podporovat synergii, zajistí účinné využívání omezených zdrojů, zamezí zdvojování činností a bude integrovaným a konkurenceschopných subjektem na celosvětovém trhu;

Sladění požadavků a konsolidace poptávky

| 15. | považuje za politováníhodné, že v minulosti vynaložené úsilí na konsolidaci poptávky nezlepšilo situaci, pokud jde o roztříštěnost poptávky v EU, kde je v oblasti obrany 28 zákazníků a ještě větší počet zákazníků se zájmem o výrobky pro civilní a vojenské účely; vyjadřuje politování nad tím, že plán rozvoje kapacit Evropské obranné agentury přinesl jen omezené výsledky; vyzývá proto Evropskou radu, aby zahájila přezkum evropské obrany a zajistila faktickou koordinaci vnitrostátního plánování v oblasti obrany na úrovni EU; na základě tohoto posouzení vyzývá vysokou představitelku pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyni Komise, aby zahájila rozsáhlý proces, jehož cílem bude vypracovat bílou knihu o evropské bezpečnosti a obraně, která zajistí větší efektivitu, pokud jde o strategické ambice a rozvoj kapacit v EU; |
| --- | --- |

15.

považuje za politováníhodné, že v minulosti vynaložené úsilí na konsolidaci poptávky nezlepšilo situaci, pokud jde o roztříštěnost poptávky v EU, kde je v oblasti obrany 28 zákazníků a ještě větší počet zákazníků se zájmem o výrobky pro civilní a vojenské účely; vyjadřuje politování nad tím, že plán rozvoje kapacit Evropské obranné agentury přinesl jen omezené výsledky; vyzývá proto Evropskou radu, aby zahájila přezkum evropské obrany a zajistila faktickou koordinaci vnitrostátního plánování v oblasti obrany na úrovni EU; na základě tohoto posouzení vyzývá vysokou představitelku pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyni Komise, aby zahájila rozsáhlý proces, jehož cílem bude vypracovat bílou knihu o evropské bezpečnosti a obraně, která zajistí větší efektivitu, pokud jde o strategické ambice a rozvoj kapacit v EU;

| 16. | vyzývá členské státy, aby se více zabývaly možností sladění a společného plánování dlouhodobého řízení svých obranných kapacit ve spolupráci s Evropskou obrannou agenturou; domnívá se, že vysoká míra synergie vedoucí ke společné evropské politice schopností a vyzbrojování, jak je uvedeno v článku 42 SEU, je předpokladem pro to, aby harmonizace vojenských požadavků vedla k harmonizaci nákupu vybavení mezi členskými státy EU, což vytvoří podmínky, které umožní úspěšnou nadnárodní restrukturalizaci obranného průmyslu v Evropě na základě poptávky; |
| --- | --- |

16.

vyzývá členské státy, aby se více zabývaly možností sladění a společného plánování dlouhodobého řízení svých obranných kapacit ve spolupráci s Evropskou obrannou agenturou; domnívá se, že vysoká míra synergie vedoucí ke společné evropské politice schopností a vyzbrojování, jak je uvedeno v článku 42 SEU, je předpokladem pro to, aby harmonizace vojenských požadavků vedla k harmonizaci nákupu vybavení mezi členskými státy EU, což vytvoří podmínky, které umožní úspěšnou nadnárodní restrukturalizaci obranného průmyslu v Evropě na základě poptávky;

| 17. | bere na vědomí proces plánování obrany Severoatlantické aliance, v jehož rámci členové aliance, k nimž patří 26 evropských spojenců, ve vhodných případech koordinují svou činnost tak, aby zajistili náležitý rozvoj a zachování obranných schopností s cílem řešit budoucí výzvy; konstatuje, že Severoatlantická aliance již dlouho uznává nutnost úzké spolupráce s průmyslem, mimo jiné kvůli rozšiřování požadavků na vojenské schopnosti, především co se týče o normalizace a interoperability, a rovněž v zájmu podpory technologické a průmyslové spolupráce v oblasti obrany na transatlantické úrovni; |
| --- | --- |

17.

bere na vědomí proces plánování obrany Severoatlantické aliance, v jehož rámci členové aliance, k nimž patří 26 evropských spojenců, ve vhodných případech koordinují svou činnost tak, aby zajistili náležitý rozvoj a zachování obranných schopností s cílem řešit budoucí výzvy; konstatuje, že Severoatlantická aliance již dlouho uznává nutnost úzké spolupráce s průmyslem, mimo jiné kvůli rozšiřování požadavků na vojenské schopnosti, především co se týče o normalizace a interoperability, a rovněž v zájmu podpory technologické a průmyslové spolupráce v oblasti obrany na transatlantické úrovni;

Průmyslová politika

| 18. | domnívá se, že cílem evropské průmyslové politiky v oblasti obrany by mělo být optimalizovat potenciál členských států pomocí koordinace rozvoje, využívání a udržování řady schopností, zařízení, vybavení a služeb za účelem provádění celé škály úkolů, včetně těch nejnáročnějších, a pomocí posílení evropského obranného průmyslu, podpory spolupráce v oblasti výzkumu a technologií a rozvoje programů spolupráce zaměřených na vybavení; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že cílem evropské průmyslové politiky v oblasti obrany by mělo být optimalizovat potenciál členských států pomocí koordinace rozvoje, využívání a udržování řady schopností, zařízení, vybavení a služeb za účelem provádění celé škály úkolů, včetně těch nejnáročnějších, a pomocí posílení evropského obranného průmyslu, podpory spolupráce v oblasti výzkumu a technologií a rozvoje programů spolupráce zaměřených na vybavení;

| 19. | uznává význam evropského obranného průmyslu pro inovaci a růst, jež přímo nebo nepřímo vytvářejí přibližně 400 000 pracovních míst v Unii; zdůrazňuje, že v době, kdy evropská obrana čelí po ekonomické stránce několika problémům, je zapotřebí nový přístup, který předejde zdvojování činností a povede k větším úsporám z rozsahu a větší odvětvové konkurenci; |
| --- | --- |

19.

uznává význam evropského obranného průmyslu pro inovaci a růst, jež přímo nebo nepřímo vytvářejí přibližně 400 000 pracovních míst v Unii; zdůrazňuje, že v době, kdy evropská obrana čelí po ekonomické stránce několika problémům, je zapotřebí nový přístup, který předejde zdvojování činností a povede k větším úsporám z rozsahu a větší odvětvové konkurenci;

| 20. | domnívá se, že nadešel čas podporovat dobrovolný přístup k řešení roztříštěnosti evropského průmyslového trhu v oblasti obrany a napomáhání jeho konsolidaci (a zahájení jeho harmonizace), pokud jde o nabídku a poptávku, pravidla a normy, a že je rovněž čas investovat do integrované a udržitelné průmyslové politiky založené na výzkumu, inovaci, rostoucí účinnosti využívání zdrojů, strategii v oblasti surovin, posilování malých a středních podniků a rozvoji regionálních sítí; plně podporuje úsilí Komise týkající se posílení vnitřního trhu v oblasti obrany a bezpečnosti na základě vhodné pomoci malým a středním podnikům, které hrají důležitou úlohu, pokud jde o inovaci, rozvoj specializovaných kapacit a o nejmodernější technologie a vytváření pracovních míst v rámci strategie „Evropa 2020“; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že nadešel čas podporovat dobrovolný přístup k řešení roztříštěnosti evropského průmyslového trhu v oblasti obrany a napomáhání jeho konsolidaci (a zahájení jeho harmonizace), pokud jde o nabídku a poptávku, pravidla a normy, a že je rovněž čas investovat do integrované a udržitelné průmyslové politiky založené na výzkumu, inovaci, rostoucí účinnosti využívání zdrojů, strategii v oblasti surovin, posilování malých a středních podniků a rozvoji regionálních sítí; plně podporuje úsilí Komise týkající se posílení vnitřního trhu v oblasti obrany a bezpečnosti na základě vhodné pomoci malým a středním podnikům, které hrají důležitou úlohu, pokud jde o inovaci, rozvoj specializovaných kapacit a o nejmodernější technologie a vytváření pracovních míst v rámci strategie „Evropa 2020“;

| 21. | domnívá se, že je důležité, aby členské státy zintenzívnily spolupráci, a vypořádaly se tak s výzvami v oblasti průmyslu, a poznamenává, že v důsledku rozpočtových omezení a rostoucí celosvětové konkurence jsou pro EU nezbytná vnitřní partnerství a jiná uskupení, jakož i sdílení úkolů; podporuje Evropskou obrannou agenturu v jejím úsilí o podporu regionálních uskupení; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že je důležité, aby členské státy zintenzívnily spolupráci, a vypořádaly se tak s výzvami v oblasti průmyslu, a poznamenává, že v důsledku rozpočtových omezení a rostoucí celosvětové konkurence jsou pro EU nezbytná vnitřní partnerství a jiná uskupení, jakož i sdílení úkolů; podporuje Evropskou obrannou agenturu v jejím úsilí o podporu regionálních uskupení;

| 22. | domnívá se, že trhy v oblasti obrany by měly být uznány specifickými vzhledem ke kontrolám vývozu a povinnostem souvisejícím s nešířením zbraní a vzhledem k tomu, že se na ně vztahují požadavky na přísnou důvěrnost, k omezenému počtu společností dodávajících zboží na tyto trhy a ke skutečnosti, že poptávky přicházejí téměř výhradně od vlád; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že trhy v oblasti obrany by měly být uznány specifickými vzhledem ke kontrolám vývozu a povinnostem souvisejícím s nešířením zbraní a vzhledem k tomu, že se na ně vztahují požadavky na přísnou důvěrnost, k omezenému počtu společností dodávajících zboží na tyto trhy a ke skutečnosti, že poptávky přicházejí téměř výhradně od vlád;

| 23. | domnívá se, že odvětví obranného průmyslu je velmi specifické vzhledem k tomu, že vývoj výrobku v této oblasti trvá dlouho, že systémy je nutné zachovat v provozu i několik desetiletí, vzhledem k vysokým a rostoucím nákladům na programy a konečně ke skutečnosti, že uvádění výrobků na trh je silně závislé na vládách členských států; |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že odvětví obranného průmyslu je velmi specifické vzhledem k tomu, že vývoj výrobku v této oblasti trvá dlouho, že systémy je nutné zachovat v provozu i několik desetiletí, vzhledem k vysokým a rostoucím nákladům na programy a konečně ke skutečnosti, že uvádění výrobků na trh je silně závislé na vládách členských států;

| 24. | podporuje potenciál a dvojího užití výrobků bezpečnostního a obranného průmyslu, a to zejména v oblasti vesmíru, námořnictva, letectví a telekomunikací; zdůrazňuje, že obranný průmysl je důležitou hnací silou vyspělých technologií, které budou později využity pro komerční účely; |
| --- | --- |

24.

podporuje potenciál a dvojího užití výrobků bezpečnostního a obranného průmyslu, a to zejména v oblasti vesmíru, námořnictva, letectví a telekomunikací; zdůrazňuje, že obranný průmysl je důležitou hnací silou vyspělých technologií, které budou později využity pro komerční účely;

| 25. | naléhavě žádá Evropskou radu, aby evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany podporovala všemi možnými prostředky, a za tímto účelem především jasněji vymezila její rozsah, zejména pokud jde o zúčastněné strany, a to tím, že jim udělí zvláštní status evropského hospodářského subjektu působícího v odvětví obrany; |
| --- | --- |

25.

naléhavě žádá Evropskou radu, aby evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany podporovala všemi možnými prostředky, a za tímto účelem především jasněji vymezila její rozsah, zejména pokud jde o zúčastněné strany, a to tím, že jim udělí zvláštní status evropského hospodářského subjektu působícího v odvětví obrany;

| 26. | požaduje, aby evropské hospodářské subjekty působící v odvětví obrany získávaly tento status v závislosti na přidané hodnotě, kterou Evropě skutečně přinášejí, jak z technologického, tak ze socioekonomického hlediska; domnívá se proto, že pouze tyto subjekty by měly mít prospěch z evropských programů; |
| --- | --- |

26.

požaduje, aby evropské hospodářské subjekty působící v odvětví obrany získávaly tento status v závislosti na přidané hodnotě, kterou Evropě skutečně přinášejí, jak z technologického, tak ze socioekonomického hlediska; domnívá se proto, že pouze tyto subjekty by měly mít prospěch z evropských programů;

| 27. | domnívá se, že koncepce evropských hospodářských subjektů působících v odvětví obrany by měla být uznána a že v zájmu jejich ochrany by měla být splněna racionální kritéria týkající se zaměstnanosti, vědecké a technologické odbornosti, rozhodování a výroby v rámci EU; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že koncepce evropských hospodářských subjektů působících v odvětví obrany by měla být uznána a že v zájmu jejich ochrany by měla být splněna racionální kritéria týkající se zaměstnanosti, vědecké a technologické odbornosti, rozhodování a výroby v rámci EU;

| 28. | vyzývá členské státy, aby své technologické a průmyslové základny v oblasti obrany a svá střediska excelence rozvíjely v rámci klíčových technologií a aby jim poskytly účinné mechanismy společné správy v rámci Evropské unie, a prohloubily tak vzájemné propojení těchto zařízení; |
| --- | --- |

28.

vyzývá členské státy, aby své technologické a průmyslové základny v oblasti obrany a svá střediska excelence rozvíjely v rámci klíčových technologií a aby jim poskytly účinné mechanismy společné správy v rámci Evropské unie, a prohloubily tak vzájemné propojení těchto zařízení;

| 29. | naléhavě žádá členské státy, aby podněcovaly spolupráci mezi předními společnostmi v odvětví obrany a univerzitami; zdůrazňuje, že prostřednictvím této spolupráce lze rozšířit univerzitní znalostní základnu; |
| --- | --- |

29.

naléhavě žádá členské státy, aby podněcovaly spolupráci mezi předními společnostmi v odvětví obrany a univerzitami; zdůrazňuje, že prostřednictvím této spolupráce lze rozšířit univerzitní znalostní základnu;

| 30. | vyzývá členské státy a Komisi, aby minimalizovaly nadbytečné regulační překážky, zlepšily dialog mezi podniky činnými v odvětví obrany a podpořily jejich racionalizaci s cílem umožnit jim získat vybavení, které nejlépe odpovídá jejich požadavkům na výkonnost a náklady; vyzývá k bezodkladné restrukturalizaci evropských společností, která umožní překonat vnitrostátní překážky a získat globální perspektivu; |
| --- | --- |

30.

vyzývá členské státy a Komisi, aby minimalizovaly nadbytečné regulační překážky, zlepšily dialog mezi podniky činnými v odvětví obrany a podpořily jejich racionalizaci s cílem umožnit jim získat vybavení, které nejlépe odpovídá jejich požadavkům na výkonnost a náklady; vyzývá k bezodkladné restrukturalizaci evropských společností, která umožní překonat vnitrostátní překážky a získat globální perspektivu;

| 31. | domnívá se, že malé a střední podniky, které navrhují a vyrábí řadu inovativních produktů, mají pro zachování a upevnění evropské technologické a průmyslové základny obrany velký význam; konstatuje, že roztříštěnost evropského trhu v oblasti obrany omezuje schopnost malých a středních podniků prodávat své výrobky; vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby společně rozvíjely způsoby a prostředky, jimiž lze udržitelným způsobem posílit malé a střední podniky a usnadnit jejich přístup k zakázkám v oblasti obrany; zdůrazňuje, že společný systém normalizace a certifikace by byl přínosem pro evropské podniky, včetně těch malých a středních, jelikož by jim usnadnil přístup na evropské a mezinárodní trhy, vytvořil pracovní příležitosti a rozšířil přístup k finančním prostředkům EU; |
| --- | --- |

31.

domnívá se, že malé a střední podniky, které navrhují a vyrábí řadu inovativních produktů, mají pro zachování a upevnění evropské technologické a průmyslové základny obrany velký význam; konstatuje, že roztříštěnost evropského trhu v oblasti obrany omezuje schopnost malých a středních podniků prodávat své výrobky; vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby společně rozvíjely způsoby a prostředky, jimiž lze udržitelným způsobem posílit malé a střední podniky a usnadnit jejich přístup k zakázkám v oblasti obrany; zdůrazňuje, že společný systém normalizace a certifikace by byl přínosem pro evropské podniky, včetně těch malých a středních, jelikož by jim usnadnil přístup na evropské a mezinárodní trhy, vytvořil pracovní příležitosti a rozšířil přístup k finančním prostředkům EU;

Nutnost společného přístupu k normalizaci a certifikaci

| 32. | připomíná, že normalizace obranného vybavení má zásadní význam pro vytvoření konkurenceschopného jednotného evropského trhu v odvětví obrany a stejně tak pro zajištění interoperability, usnadnění spolupráce v rámci zbrojních programů, sdružování a sdílení projektů a pro udržitelnou interoperabilitu sil členských států, což jsou cíle, na jejichž základě se sníží i náklady na údržbu a provoz a zajistí optimální využití obranných schopností jednotlivých členských států při společných operacích; |
| --- | --- |

32.

připomíná, že normalizace obranného vybavení má zásadní význam pro vytvoření konkurenceschopného jednotného evropského trhu v odvětví obrany a stejně tak pro zajištění interoperability, usnadnění spolupráce v rámci zbrojních programů, sdružování a sdílení projektů a pro udržitelnou interoperabilitu sil členských států, což jsou cíle, na jejichž základě se sníží i náklady na údržbu a provoz a zajistí optimální využití obranných schopností jednotlivých členských států při společných operacích;

| 33. | připomíná, že narůstá počet nejednotných průmyslových norem pro produkty využívané k civilním a vojenským účelům; vyjadřuje politování nad malou úspěšností provádění dohod Severoatlantické aliance o normalizaci (STANAG) a jejích doporučení (STANREC); vyzývá Komisi a Evropskou obrannou agenturu, aby podporovaly používání uceleného souboru společných norem v oblasti obrany a zaváděly „hybridní normy“ v oblastech dvojího využití; vyzývá členské státy, aby jejich budoucí kroky směřující k nastavení norem v oblasti obrany vycházely z civilních návrhů Komise a evropských normalizačních organizací; |
| --- | --- |

33.

připomíná, že narůstá počet nejednotných průmyslových norem pro produkty využívané k civilním a vojenským účelům; vyjadřuje politování nad malou úspěšností provádění dohod Severoatlantické aliance o normalizaci (STANAG) a jejích doporučení (STANREC); vyzývá Komisi a Evropskou obrannou agenturu, aby podporovaly používání uceleného souboru společných norem v oblasti obrany a zaváděly „hybridní normy“ v oblastech dvojího využití; vyzývá členské státy, aby jejich budoucí kroky směřující k nastavení norem v oblasti obrany vycházely z civilních návrhů Komise a evropských normalizačních organizací;

| 34. | vybízí členské státy, aby prozkoumaly možnosti, které skýtá Evropská obranná agentura, pokud jde o vypracování evropských norem pro vojenské produkty a aplikace, například co se týče stavby nemocničních plavidel nebo dálkově ovládaných vzdušných systémů; |
| --- | --- |

34.

vybízí členské státy, aby prozkoumaly možnosti, které skýtá Evropská obranná agentura, pokud jde o vypracování evropských norem pro vojenské produkty a aplikace, například co se týče stavby nemocničních plavidel nebo dálkově ovládaných vzdušných systémů;

| 35. | vítá normalizační návrhy Evropské komise a vyzývá Evropskou radu, aby je vzala na vědomí a předložila v této oblasti konkrétní návrhy; |
| --- | --- |

35.

vítá normalizační návrhy Evropské komise a vyzývá Evropskou radu, aby je vzala na vědomí a předložila v této oblasti konkrétní návrhy;

| 36. | vyzývá členské státy, aby zjednodušily evropské certifikační postupy, jejichž součástí je vzájemné uznávání certifikací a rozvoj společných civilních a vojenských evropských certifikačních postupů; |
| --- | --- |

36.

vyzývá členské státy, aby zjednodušily evropské certifikační postupy, jejichž součástí je vzájemné uznávání certifikací a rozvoj společných civilních a vojenských evropských certifikačních postupů;

Zajištění bezpečnosti dodávek

| 37. | v souvislosti s restrukturalizací tohoto odvětví zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby nebyla ohrožena bezpečnost dodávek; vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby urychleně vyvinuly ucelený a ambiciózní režim zajištění bezpečnosti dodávek, který by se uplatňoval v celé EU, a to především v případě strategických materiálů a kriticky významných technologií, který by byl založen na systému vzájemných záruk a analýze rizik a potřeb a který by mohl být případně vybudován na právním základě stálé strukturované spolupráce; |
| --- | --- |

37.

v souvislosti s restrukturalizací tohoto odvětví zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby nebyla ohrožena bezpečnost dodávek; vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby urychleně vyvinuly ucelený a ambiciózní režim zajištění bezpečnosti dodávek, který by se uplatňoval v celé EU, a to především v případě strategických materiálů a kriticky významných technologií, který by byl založen na systému vzájemných záruk a analýze rizik a potřeb a který by mohl být případně vybudován na právním základě stálé strukturované spolupráce;

| 38. | naléhavě vyzývá členské státy, aby jako první krok k dosažení tohoto cíle plně využily potenciál obecných a souhrnných licencí podle směrnice 2009/43/ES o transferech produktů pro obranné účely v rámci EU a urychlily práce na realizaci rámcové dohody z roku 2006 o zabezpečení dodávek v případě naléhavých operačních potřeb; |
| --- | --- |

38.

naléhavě vyzývá členské státy, aby jako první krok k dosažení tohoto cíle plně využily potenciál obecných a souhrnných licencí podle směrnice 2009/43/ES o transferech produktů pro obranné účely v rámci EU a urychlily práce na realizaci rámcové dohody z roku 2006 o zabezpečení dodávek v případě naléhavých operačních potřeb;

| 39. | vyzývá Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby předložily společnou strategii nezávislosti v oblasti kriticky významných technologií, především co se týče neomezeného přístupu k produktům sloužícím pro civilní a vojenské účely (zboží dvojího využití) a jejich dostupnosti, nových a klíčových základních technologií, jako je špičková mikroelektronika, nanoelektronika, umělá inteligence a fotonika, jejichž význam je nutno považovat za kritický pro mise SBOP; vyzývá členské státy, aby využily evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany pro posílení soběstačnosti EU v těchto klíčových oblastech; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby předložily společnou strategii nezávislosti v oblasti kriticky významných technologií, především co se týče neomezeného přístupu k produktům sloužícím pro civilní a vojenské účely (zboží dvojího využití) a jejich dostupnosti, nových a klíčových základních technologií, jako je špičková mikroelektronika, nanoelektronika, umělá inteligence a fotonika, jejichž význam je nutno považovat za kritický pro mise SBOP; vyzývá členské státy, aby využily evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany pro posílení soběstačnosti EU v těchto klíčových oblastech;

Nový impuls pro spolupráci v oblasti vyzbrojování

| 40. | vyzývá členské státy, aby řešily nadměrnost průmyslových kapacit, která je důsledkem klesající poptávky, zahájením nových společných projektů a aby se ve větší míře obracely na Evropskou obrannou agenturu, která není dostatečně využívána a financována, a aby se poučily z posledních společných operací, při nichž byly odhaleny určité nedostatky, např. v oblasti strategické a taktické vzdušné přepravy nebo vzdušného a vesmírného pozorování; doporučuje zejména, aby se rozvíjely klíčové základní technologie pro civilně-vojenské využití, kterých je ve většině členských států zoufalý nedostatek, např. pokud jde o některé dálkově pilotované letecké systémy (RPAS), a aby se současně podporoval rozvoj špičkových technologií a uchovávání klíčových kompetencí v rámci Evropy; vybízí k tomu, aby se EU podílela na společných projektech pronájmem nebo zakoupením kapacit dvojího užití a případně získáním prototypů na základě veřejných zakázek; |
| --- | --- |

40.

vyzývá členské státy, aby řešily nadměrnost průmyslových kapacit, která je důsledkem klesající poptávky, zahájením nových společných projektů a aby se ve větší míře obracely na Evropskou obrannou agenturu, která není dostatečně využívána a financována, a aby se poučily z posledních společných operací, při nichž byly odhaleny určité nedostatky, např. v oblasti strategické a taktické vzdušné přepravy nebo vzdušného a vesmírného pozorování; doporučuje zejména, aby se rozvíjely klíčové základní technologie pro civilně-vojenské využití, kterých je ve většině členských států zoufalý nedostatek, např. pokud jde o některé dálkově pilotované letecké systémy (RPAS), a aby se současně podporoval rozvoj špičkových technologií a uchovávání klíčových kompetencí v rámci Evropy; vybízí k tomu, aby se EU podílela na společných projektech pronájmem nebo zakoupením kapacit dvojího užití a případně získáním prototypů na základě veřejných zakázek;

| 41. | s ohledem na předchozí zkušenosti se domnívá, že při sdílení činností souvisejících s vývojem a výrobou v rámci společných zbrojních programů je třeba přísně dodržovat zásadu účinnosti průmyslu a výkonnosti hospodářství, aby se zamezilo zdvojování úsilí a prudkému nárůstu nákladů; |
| --- | --- |

41.

s ohledem na předchozí zkušenosti se domnívá, že při sdílení činností souvisejících s vývojem a výrobou v rámci společných zbrojních programů je třeba přísně dodržovat zásadu účinnosti průmyslu a výkonnosti hospodářství, aby se zamezilo zdvojování úsilí a prudkému nárůstu nákladů;

| 42. | vyzývá členské státy, aby při posuzování možností rozsáhlých akvizic technologií v oblasti obrany upřednostňovaly projekty v rámci EU a společné programy nebo nové technologie se základem v Evropě, které mohou podpořit evropský obchod, užší spolupráci i hospodářskou soutěž co do kvality a cen na světovém trhu v odvětví obrany; |
| --- | --- |

42.

vyzývá členské státy, aby při posuzování možností rozsáhlých akvizic technologií v oblasti obrany upřednostňovaly projekty v rámci EU a společné programy nebo nové technologie se základem v Evropě, které mohou podpořit evropský obchod, užší spolupráci i hospodářskou soutěž co do kvality a cen na světovém trhu v odvětví obrany;

| 43. | naléhavě vyzývá Evropskou radu, aby pomocí stávajícího správního ujednání mezi Evropskou obrannou agenturou a Organizací pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování zajistila úspěšnou realizaci společných projektů a podpořila pevnější vazby mezi těmito dvěma organizacemi; |
| --- | --- |

43.

naléhavě vyzývá Evropskou radu, aby pomocí stávajícího správního ujednání mezi Evropskou obrannou agenturou a Organizací pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování zajistila úspěšnou realizaci společných projektů a podpořila pevnější vazby mezi těmito dvěma organizacemi;

| 44. | vyzývá Evropskou radu, aby Evropské obranné agentuře poskytla nutné prostředky k tomu, aby mohla v plné míře převzít svou institucionální úlohu v souladu s ustanoveními čl. 42 odst. 3 a článku 45 Smlouvy o EU; připomíná, že členské státy musí Evropské obranné agentuře naléhavě zajistit dostatečné financování, aby mohla plnit své poslání a úkoly v plném rozsahu; zastává názor, že nejvhodnější by bylo financovat personální a provozní náklady této agentury z rozpočtu Unie, a to počínaje nadcházejícím víceletým finančním rámcem; |
| --- | --- |

44.

vyzývá Evropskou radu, aby Evropské obranné agentuře poskytla nutné prostředky k tomu, aby mohla v plné míře převzít svou institucionální úlohu v souladu s ustanoveními čl. 42 odst. 3 a článku 45 Smlouvy o EU; připomíná, že členské státy musí Evropské obranné agentuře naléhavě zajistit dostatečné financování, aby mohla plnit své poslání a úkoly v plném rozsahu; zastává názor, že nejvhodnější by bylo financovat personální a provozní náklady této agentury z rozpočtu Unie, a to počínaje nadcházejícím víceletým finančním rámcem;

Evropský výzkum a vývoj podpoří mise SBOP

| 45. | konstatuje, že v důsledku hospodářské a finanční krize a škrtů v rozpočtech na obranu ve většině členských států hrozí riziko, že budou významným způsobem omezeny, zredukovány nebo opožděny programy téměř všech členských států zaměřené na výzkum a technologickou inovaci, což bude pravděpodobně nadále ovlivňovat evropský obranný průmysl a vědecký pokrok Unie v této oblasti; zdůrazňuje, že v této situaci hrozí, že dojde ke střednědobému a dlouhodobému úbytku pracovních míst a ke ztrátě průmyslových kapacit a know-how; |
| --- | --- |

45.

konstatuje, že v důsledku hospodářské a finanční krize a škrtů v rozpočtech na obranu ve většině členských států hrozí riziko, že budou významným způsobem omezeny, zredukovány nebo opožděny programy téměř všech členských států zaměřené na výzkum a technologickou inovaci, což bude pravděpodobně nadále ovlivňovat evropský obranný průmysl a vědecký pokrok Unie v této oblasti; zdůrazňuje, že v této situaci hrozí, že dojde ke střednědobému a dlouhodobému úbytku pracovních míst a ke ztrátě průmyslových kapacit a know-how;

| 46. | zdůrazňuje význam výzkumu a inovace v odvětví bezpečnosti a obrany a význam výzkumného programu Horizont 2020, zejména sedmé společenské výzvy věnované tématu „Bezpečné společnosti: ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“; zdůrazňuje, že je v této oblasti důležité podporovat mnohonárodní spolupráci mezi členskými státy a jejich příslušnými agenturami; domnívá se, že vzhledem k vysokému stupni důvěrnosti neodmyslitelně spjaté s výzkumem týkajícím se inovací pro obranný průmysl je nezbytné výzkum financovat s ohledem na skutečné potřeby; v této souvislosti se domnívá, že by měla být zvážena možnost vytvořit v rámci Společného výzkumného střediska institut evropské obrany a bezpečnosti; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje význam výzkumu a inovace v odvětví bezpečnosti a obrany a význam výzkumného programu Horizont 2020, zejména sedmé společenské výzvy věnované tématu „Bezpečné společnosti: ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“; zdůrazňuje, že je v této oblasti důležité podporovat mnohonárodní spolupráci mezi členskými státy a jejich příslušnými agenturami; domnívá se, že vzhledem k vysokému stupni důvěrnosti neodmyslitelně spjaté s výzkumem týkajícím se inovací pro obranný průmysl je nezbytné výzkum financovat s ohledem na skutečné potřeby; v této souvislosti se domnívá, že by měla být zvážena možnost vytvořit v rámci Společného výzkumného střediska institut evropské obrany a bezpečnosti;

| 47. | vítá záměr Komise zahájit přípravy na provádění výzkumu financovaného z prostředků EU, který bude podporovat mise SBOP, a vyzývá Komisi, aby na začátku nadcházejícího víceletého finančního rámce předložila konkrétní návrh, který bude těmto programům předcházet; |
| --- | --- |

47.

vítá záměr Komise zahájit přípravy na provádění výzkumu financovaného z prostředků EU, který bude podporovat mise SBOP, a vyzývá Komisi, aby na začátku nadcházejícího víceletého finančního rámce předložila konkrétní návrh, který bude těmto programům předcházet;

| 48. | domnívá se, že výzkum a inovace související s evropskou technologickou a průmyslovou základnou obrany tvoří i nadále platný etický základ; podotýká, že jedna celá kapitola Lisabonské smlouvy se věnuje společné bezpečnostní a obranné politice, k čemuž patří výzkum obranných technologií a vypracování rámce společné obranné politiky; vyzývá členské státy a Evropskou obrannou agenturu, aby výrazně zvýšily kvantitu i kvalitu společných projektů v oblasti výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

48.

domnívá se, že výzkum a inovace související s evropskou technologickou a průmyslovou základnou obrany tvoří i nadále platný etický základ; podotýká, že jedna celá kapitola Lisabonské smlouvy se věnuje společné bezpečnostní a obranné politice, k čemuž patří výzkum obranných technologií a vypracování rámce společné obranné politiky; vyzývá členské státy a Evropskou obrannou agenturu, aby výrazně zvýšily kvantitu i kvalitu společných projektů v oblasti výzkumu a vývoje;

| 49. | připomíná, že článek 179 SFEU ukládá Unii podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou z hlediska Smluv pokládány za nezbytné; |
| --- | --- |

49.

připomíná, že článek 179 SFEU ukládá Unii podporovat všechny výzkumné činnosti, které jsou z hlediska Smluv pokládány za nezbytné;

| 50. | připomíná, že se evropští ministři obrany v listopadu 2007 dohodli na společných kritériích, na jejichž základě by byly výdaje na výzkum a technologie v oblasti obrany zvýšeny na 2 % všech výdajů na obranu a výdaje na výzkum a technologie v oblasti společné evropské obrany by se dostaly na úroveň 20 %; |
| --- | --- |

50.

připomíná, že se evropští ministři obrany v listopadu 2007 dohodli na společných kritériích, na jejichž základě by byly výdaje na výzkum a technologie v oblasti obrany zvýšeny na 2 % všech výdajů na obranu a výdaje na výzkum a technologie v oblasti společné evropské obrany by se dostaly na úroveň 20 %;

| 51. | podporuje pracovní skupinu pro obranný průmysl, která zahrnuje Evropskou komisi, Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) a Evropskou obrannou agenturu (EDA), v jejím úsilí zajistit, aby výsledky výzkumu získané v rámci programu Horizont 2020 byly přínosem rovněž pro výzkum související s inovacemi v oblasti obrany, a optimalizovat součinnost mezi civilním a vojenským využitím; vyzývá rovněž k tomu, aby byly zváženy způsoby využití veřejného a soukromého financování prostřednictvím vytváření společných podniků v souladu s článkem 187 SFEU; |
| --- | --- |

51.

podporuje pracovní skupinu pro obranný průmysl, která zahrnuje Evropskou komisi, Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) a Evropskou obrannou agenturu (EDA), v jejím úsilí zajistit, aby výsledky výzkumu získané v rámci programu Horizont 2020 byly přínosem rovněž pro výzkum související s inovacemi v oblasti obrany, a optimalizovat součinnost mezi civilním a vojenským využitím; vyzývá rovněž k tomu, aby byly zváženy způsoby využití veřejného a soukromého financování prostřednictvím vytváření společných podniků v souladu s článkem 187 SFEU;

| 52. | vybízí Evropskou obrannou agenturu, aby navázala na své dosavadní výsledky úspěšných společných investičních programů a aby spolupracovala s Komisí na zahájení programů v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

52.

vybízí Evropskou obrannou agenturu, aby navázala na své dosavadní výsledky úspěšných společných investičních programů a aby spolupracovala s Komisí na zahájení programů v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování EU;

| 53. | zdůrazňuje význam součinnosti mezi civilním a vojenským výzkumem v oblastech s vysokou přidanou hodnotou; zdůrazňuje, že by mohla být prozkoumána možnost účinnějšího dvojího užití, a to s cílem sdílet náklady, neboť se jedná o odvětví, která přispívají k růstu a vytvářejí pracovní místa, přičemž bere v potaz skutečnost, že určité projekty jsou zaměřeny hlavně na civilní užití a jiné jsou samostatnými záležitostmi; zdůrazňuje dále, že by se tato součinnost mohla projevit také upevněním dodávek ze soukromých evropských zdrojů na odbytový trh; |
| --- | --- |

53.

zdůrazňuje význam součinnosti mezi civilním a vojenským výzkumem v oblastech s vysokou přidanou hodnotou; zdůrazňuje, že by mohla být prozkoumána možnost účinnějšího dvojího užití, a to s cílem sdílet náklady, neboť se jedná o odvětví, která přispívají k růstu a vytvářejí pracovní místa, přičemž bere v potaz skutečnost, že určité projekty jsou zaměřeny hlavně na civilní užití a jiné jsou samostatnými záležitostmi; zdůrazňuje dále, že by se tato součinnost mohla projevit také upevněním dodávek ze soukromých evropských zdrojů na odbytový trh;

| 54. | vyzývá členské státy, aby vytvořily vhodnou platformu pro uvedení výzkumu v oblasti obrany do civilní sféry, a to se zaměřením na špičkové technologické aplikace; vyzývá členské státy, aby výzkum v oblasti obranných technologií zaměřily také na zvládání přírodních katastrof (za posledních 40 let se počet přírodních katastrof v Evropě zčtyřnásobil); |
| --- | --- |

54.

vyzývá členské státy, aby vytvořily vhodnou platformu pro uvedení výzkumu v oblasti obrany do civilní sféry, a to se zaměřením na špičkové technologické aplikace; vyzývá členské státy, aby výzkum v oblasti obranných technologií zaměřily také na zvládání přírodních katastrof (za posledních 40 let se počet přírodních katastrof v Evropě zčtyřnásobil);

| 55. | domnívá se, že by si obranný průmysl EU měl udržet vysokou míru inovace z vojenského i z civilního hlediska, a reagovat tak na všechny hrozby a problémy, kterým EU a členské státy budou muset čelit v příštích letech, a opírat se přitom o nejslibnější technologické pokroky, ať už specificky vyvinuté pro oblast obrany nebo pro civilní účely; |
| --- | --- |

55.

domnívá se, že by si obranný průmysl EU měl udržet vysokou míru inovace z vojenského i z civilního hlediska, a reagovat tak na všechny hrozby a problémy, kterým EU a členské státy budou muset čelit v příštích letech, a opírat se přitom o nejslibnější technologické pokroky, ať už specificky vyvinuté pro oblast obrany nebo pro civilní účely;

| 56. | zdůrazňuje nutnost zajistit, aby byly výsledky výzkumu řádně chráněny společnou politikou duševního vlastnictví, a domnívá se, že úloha Evropské obranné agentury v této oblasti by se měla dále posílit s cílem umožnit v budoucnosti, již v rané fázi, technologickou a průmyslovou spolupráci mezi partnery EU; |
| --- | --- |

56.

zdůrazňuje nutnost zajistit, aby byly výsledky výzkumu řádně chráněny společnou politikou duševního vlastnictví, a domnívá se, že úloha Evropské obranné agentury v této oblasti by se měla dále posílit s cílem umožnit v budoucnosti, již v rané fázi, technologickou a průmyslovou spolupráci mezi partnery EU;

Vesmír

| 57. | je přesvědčen, že vesmírné odvětví přispívá ke strategické nezávislosti EU a že možnost členských států získat nezávislý přístup hraje v odvětví obrany a bezpečnosti zásadní roli; zdůrazňuje, že je důležité zachovat excelenci tohoto technologicky inovativního a výkonného průmyslu, aby byla zajištěna technologická nezávislost Evropské unie; |
| --- | --- |

57.

je přesvědčen, že vesmírné odvětví přispívá ke strategické nezávislosti EU a že možnost členských států získat nezávislý přístup hraje v odvětví obrany a bezpečnosti zásadní roli; zdůrazňuje, že je důležité zachovat excelenci tohoto technologicky inovativního a výkonného průmyslu, aby byla zajištěna technologická nezávislost Evropské unie;

| 58. | vítá vytvoření a rozvoj evropského satelitního systému (Galileo, Copernicus a EGNOS); zdůrazňuje, že vývoj takového systému bude znamenat významný podnět nejen pro kosmický průmysl, ale také pro nezávislost Evropy a poskytuje příležitost rozvinout zásadní součást průmyslové a technologické základny evropské obrany; |
| --- | --- |

58.

vítá vytvoření a rozvoj evropského satelitního systému (Galileo, Copernicus a EGNOS); zdůrazňuje, že vývoj takového systému bude znamenat významný podnět nejen pro kosmický průmysl, ale také pro nezávislost Evropy a poskytuje příležitost rozvinout zásadní součást průmyslové a technologické základny evropské obrany;

| 59. | upozorňuje na to, že je nezbytné chránit evropskou kosmickou infrastrukturu vytvářením evropské kapacity pro pozorování a sledování vesmíru; |
| --- | --- |

59.

upozorňuje na to, že je nezbytné chránit evropskou kosmickou infrastrukturu vytvářením evropské kapacity pro pozorování a sledování vesmíru;

Informační a komunikační technologie a zabezpečení údajů

| 60. | poukazuje na to, že digitální éra s sebou přináší nárůst problémů v oblasti bezpečnosti a zabezpečení infrastruktur a technologií, a proto zdůrazňuje, že je třeba zlepšit spolupráci a výměnu know-how jednak mezi členskými státy navzájem, jednak mezi Evropskou unií a jejími klíčovými partnery; |
| --- | --- |

60.

poukazuje na to, že digitální éra s sebou přináší nárůst problémů v oblasti bezpečnosti a zabezpečení infrastruktur a technologií, a proto zdůrazňuje, že je třeba zlepšit spolupráci a výměnu know-how jednak mezi členskými státy navzájem, jednak mezi Evropskou unií a jejími klíčovými partnery;

| 61. | poukazuje na skutečnost, že je důležité vypracovat evropské normy v oblasti informačních a komunikačních technologií a kybernetické bezpečnosti a začlenit je do mezinárodních norem; |
| --- | --- |

61.

poukazuje na skutečnost, že je důležité vypracovat evropské normy v oblasti informačních a komunikačních technologií a kybernetické bezpečnosti a začlenit je do mezinárodních norem;

| 62. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vzájemně spolupracovaly s cílem zajistit, aby kybernetická bezpečnost byla klíčovým prvkem, který by proto měl být obzvlášť podporován prostřednictvím výzkumu a inovací v odvětví bezpečnosti a obrany a měl by být součástí krátkodobé, střednědobé i dlouhodobé strategie; |
| --- | --- |

62.

vyzývá Komisi a členské státy, aby vzájemně spolupracovaly s cílem zajistit, aby kybernetická bezpečnost byla klíčovým prvkem, který by proto měl být obzvlášť podporován prostřednictvím výzkumu a inovací v odvětví bezpečnosti a obrany a měl by být součástí krátkodobé, střednědobé i dlouhodobé strategie;

| 63. | žádá Komisi a členské státy, aby automaticky zohledňovaly otázky kybernetické bezpečnosti ve stávajících i budoucích evropských civilních či vojenských programech (Galileo, Copernicus, jednotné evropské nebe/SESAR atd.); |
| --- | --- |

63.

žádá Komisi a členské státy, aby automaticky zohledňovaly otázky kybernetické bezpečnosti ve stávajících i budoucích evropských civilních či vojenských programech (Galileo, Copernicus, jednotné evropské nebe/SESAR atd.);

Posílení vnitřního trhu s obranným vybavením

| 64. | připomíná, že členské státy musí urychleně posílit transparentnost a otevřenost svých trhů v oblasti obrany, a zdůrazňuje, že zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany má specifickou povahu, jelikož se dotýká klíčových zájmů vnitrostátní bezpečnosti, a že jej tudíž nelze klást na stejnou úroveň jako ostatní odvětví; vyzývá členské státy a Komisi, aby zajistily, že směrnice z roku 2009 o zadávání zakázek v oblasti obrany a o převodech budou řádně a uceleně prováděny, především co se týče případných výjimek z pravidel EU podle článku 346 SFEU, s cílem posílit jednotný trh díky zjednodušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek v odvětví obrany tam, kde je to vhodné; |
| --- | --- |

64.

připomíná, že členské státy musí urychleně posílit transparentnost a otevřenost svých trhů v oblasti obrany, a zdůrazňuje, že zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany má specifickou povahu, jelikož se dotýká klíčových zájmů vnitrostátní bezpečnosti, a že jej tudíž nelze klást na stejnou úroveň jako ostatní odvětví; vyzývá členské státy a Komisi, aby zajistily, že směrnice z roku 2009 o zadávání zakázek v oblasti obrany a o převodech budou řádně a uceleně prováděny, především co se týče případných výjimek z pravidel EU podle článku 346 SFEU, s cílem posílit jednotný trh díky zjednodušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek v odvětví obrany tam, kde je to vhodné;

| 65. | naléhavě žádá Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o zavedení rovných podmínek na trhu v odvětví obrany a omezila používání postupů narušujících trh jen na úplné minimum, které budou tvořit řádně odůvodněné výjimky; zdůrazňuje zejména nutnost posílit kontrolu státní podpory a naléhavě vyzývá členské státy, aby zvýšily míru transparentnosti při poskytování státních podpor a v rámci zadávání veřejných zakázek v odvětví obrany, a to jak vůči evropským orgánům a agenturám, tak vůči široké veřejnosti; |
| --- | --- |

65.

naléhavě žádá Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o zavedení rovných podmínek na trhu v odvětví obrany a omezila používání postupů narušujících trh jen na úplné minimum, které budou tvořit řádně odůvodněné výjimky; zdůrazňuje zejména nutnost posílit kontrolu státní podpory a naléhavě vyzývá členské státy, aby zvýšily míru transparentnosti při poskytování státních podpor a v rámci zadávání veřejných zakázek v odvětví obrany, a to jak vůči evropským orgánům a agenturám, tak vůči široké veřejnosti;

| 66. | je znepokojen skutečností, že řada členských států hodlá koupit použité stíhací letouny F-16, aniž by evropským společnostem umožnila spravedlivou šanci uspět v hospodářské soutěži; domnívá se, že tato praxe je v rozporu s cílem Evropské rady posílit evropskou průmyslovou základnu obrany; připomíná těmto členským státům, že zásady nediskriminace a transparentnosti stanovené v Lisabonské smlouvě je třeba uplatňovat rovněž na prodej mezi vládami; |
| --- | --- |

66.

je znepokojen skutečností, že řada členských států hodlá koupit použité stíhací letouny F-16, aniž by evropským společnostem umožnila spravedlivou šanci uspět v hospodářské soutěži; domnívá se, že tato praxe je v rozporu s cílem Evropské rady posílit evropskou průmyslovou základnu obrany; připomíná těmto členským státům, že zásady nediskriminace a transparentnosti stanovené v Lisabonské smlouvě je třeba uplatňovat rovněž na prodej mezi vládami;

| 67. | vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby spolupracovaly na postupném odbourávání požadavků na kompenzace a současně podporovaly včlenění průmyslu menších členských států do evropské technologické a průmyslové základny v oblasti obrany na jiném základě, než jsou kompenzace; vybízí členské státy, aby k dosažení tohoto cíle především v plné míře využily ustanovení směrnic o subdodávkách a obecných licencích; |
| --- | --- |

67.

vyzývá členské státy, Evropskou obrannou agenturu a Komisi, aby spolupracovaly na postupném odbourávání požadavků na kompenzace a současně podporovaly včlenění průmyslu menších členských států do evropské technologické a průmyslové základny v oblasti obrany na jiném základě, než jsou kompenzace; vybízí členské státy, aby k dosažení tohoto cíle především v plné míře využily ustanovení směrnic o subdodávkách a obecných licencích;

| 68. | zdůrazňuje, že by se při zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany mělo podporovat větší využívání inovativních způsobů provádění zadávacích řízení – k nimž patří zejména elektronické zadávání veřejných zakázek, zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a nastavení pobídek k výzkumu a vývoji –, neboť tyto inovativní postupy mohou být pro tuto oblast obzvláště vhodné a mohou hrát zásadní úlohu při omezování administrativní zátěže a snižování nákladů spojených se zadávacími řízeními; je přesvědčen, že je současně třeba zajistit ochranu práv duševního vlastnictví a know-how; naléhavě vyzývá členské státy, aby zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany využívaly strategicky a aby zavedly inovativní zásady přidělování zakázek založené na konceptu ekonomicky nejvýhodnější nabídky; |
| --- | --- |

68.

zdůrazňuje, že by se při zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany mělo podporovat větší využívání inovativních způsobů provádění zadávacích řízení – k nimž patří zejména elektronické zadávání veřejných zakázek, zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a nastavení pobídek k výzkumu a vývoji –, neboť tyto inovativní postupy mohou být pro tuto oblast obzvláště vhodné a mohou hrát zásadní úlohu při omezování administrativní zátěže a snižování nákladů spojených se zadávacími řízeními; je přesvědčen, že je současně třeba zajistit ochranu práv duševního vlastnictví a know-how; naléhavě vyzývá členské státy, aby zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany využívaly strategicky a aby zavedly inovativní zásady přidělování zakázek založené na konceptu ekonomicky nejvýhodnější nabídky;

| 69. | domnívá se, že veřejní a jiní zadavatelé v oblastech obrany a bezpečnosti by měli mít možnost využívat zvláštní postup zadávání veřejných zakázek, co se týče smluv, pokud je zapotřebí vyvinout inovativní výrobek či službu nebo provést inovativní práce a následně nakoupit výsledný materiál, služby či práce, které nelze zajistit pomocí řešení již dostupných na trhu; |
| --- | --- |

69.

domnívá se, že veřejní a jiní zadavatelé v oblastech obrany a bezpečnosti by měli mít možnost využívat zvláštní postup zadávání veřejných zakázek, co se týče smluv, pokud je zapotřebí vyvinout inovativní výrobek či službu nebo provést inovativní práce a následně nakoupit výsledný materiál, služby či práce, které nelze zajistit pomocí řešení již dostupných na trhu;

| 70. | zastává názor, že tento postup by zlepšil fungování vnitřního trhu, napomohl by rozvoji evropského trhu s obranným vybavením a evropské technologické a průmyslové základny obrany a podnítil by růst inovativních malých a středních podniků; zdůrazňuje, že tento postup byl již dohodnut v revidovaných směrnicích o zadávání veřejných zakázek a o zadávání zakázek na veřejné služby, což veřejným zadavatelům umožnilo zakládat dlouhodobá inovační partnerství za účelem vývoje a následného nákupu nových, inovativních výrobků, služeb či prací, vytvořilo nezbytnou tržní poptávku a podnítilo rozvoj inovativních řešení, aniž by došlo k zamezení přístupu na trh; |
| --- | --- |

70.

zastává názor, že tento postup by zlepšil fungování vnitřního trhu, napomohl by rozvoji evropského trhu s obranným vybavením a evropské technologické a průmyslové základny obrany a podnítil by růst inovativních malých a středních podniků; zdůrazňuje, že tento postup byl již dohodnut v revidovaných směrnicích o zadávání veřejných zakázek a o zadávání zakázek na veřejné služby, což veřejným zadavatelům umožnilo zakládat dlouhodobá inovační partnerství za účelem vývoje a následného nákupu nových, inovativních výrobků, služeb či prací, vytvořilo nezbytnou tržní poptávku a podnítilo rozvoj inovativních řešení, aniž by došlo k zamezení přístupu na trh;

| 71. | vyzývá proto Komisi, aby tento vývoj zohlednila ve své zprávě o provádění, kterou má v souladu se směrnicí o zadávání zakázek v oblasti obrany (směrnice 2009/81/ES) předložit do 21. srpna 2016 Evropskému parlamentu a Radě, a aby tuto zprávu doplnila legislativním návrhem na změnu směrnice 2009/81/ES, jímž by byl pro dotčené smlouvy zaveden postup inovačních partnerství; |
| --- | --- |

71.

vyzývá proto Komisi, aby tento vývoj zohlednila ve své zprávě o provádění, kterou má v souladu se směrnicí o zadávání zakázek v oblasti obrany (směrnice 2009/81/ES) předložit do 21. srpna 2016 Evropskému parlamentu a Radě, a aby tuto zprávu doplnila legislativním návrhem na změnu směrnice 2009/81/ES, jímž by byl pro dotčené smlouvy zaveden postup inovačních partnerství;

| 72. | naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly také opatření k odstranění zdvojování a nadbytečné kapacity v tomto odvětví, a to prostřednictvím posílení spolupráce na vnitřním trhu; zdůrazňuje možné přínosy společného zadávání veřejných zakázek v podobě úspor z rozsahu a interoperability; poukazuje na to, že sdílením projektů se sníží náklady a umožní dlouhodobé investice; |
| --- | --- |

72.

naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly také opatření k odstranění zdvojování a nadbytečné kapacity v tomto odvětví, a to prostřednictvím posílení spolupráce na vnitřním trhu; zdůrazňuje možné přínosy společného zadávání veřejných zakázek v podobě úspor z rozsahu a interoperability; poukazuje na to, že sdílením projektů se sníží náklady a umožní dlouhodobé investice;

| 73. | připomíná, že zakázky zadávané v oblasti obrany a bezpečnosti jsou často z technického hlediska složité; zdůrazňuje, že v zájmu usnadnění přeshraničních nabídkových řízení je ve vhodných případech třeba přehodnotit zbytečné, neslučitelné nebo nepřiměřené technické požadavky, aby byly minimalizovány a pokud možno odstraněny překážky na jednotném trhu; |
| --- | --- |

73.

připomíná, že zakázky zadávané v oblasti obrany a bezpečnosti jsou často z technického hlediska složité; zdůrazňuje, že v zájmu usnadnění přeshraničních nabídkových řízení je ve vhodných případech třeba přehodnotit zbytečné, neslučitelné nebo nepřiměřené technické požadavky, aby byly minimalizovány a pokud možno odstraněny překážky na jednotném trhu;

Evropská technologická a průmyslová základna v širších souvislostech

| 74. | podotýká, že rozvoj životaschopné evropské technologické a průmyslové základny nutno chápat jako součást celosvětového trhu, a vybízí Komisi a Evropskou radu, aby k tomuto tématu přistupovaly s ohledem na celosvětové měřítko; domnívá se, že protekcionistická opatření by byla v rozporu s cílem zvýšit konkurenceschopnost evropského obranného průmyslu; |
| --- | --- |

74.

podotýká, že rozvoj životaschopné evropské technologické a průmyslové základny nutno chápat jako součást celosvětového trhu, a vybízí Komisi a Evropskou radu, aby k tomuto tématu přistupovaly s ohledem na celosvětové měřítko; domnívá se, že protekcionistická opatření by byla v rozporu s cílem zvýšit konkurenceschopnost evropského obranného průmyslu;

| 75. | vyjadřuje politování nad tím, že podmínky vzájemného přístupu na trh mezi USA a Evropou jsou stále nevyvážené, což v obranném průmyslu způsobuje nerovnováhu; žádá, aby bylo na obou stranách Atlantiku vynaloženo úsilí o skutečně reciproční přístup k veřejným zakázkám v oblasti obrany; |
| --- | --- |

75.

vyjadřuje politování nad tím, že podmínky vzájemného přístupu na trh mezi USA a Evropou jsou stále nevyvážené, což v obranném průmyslu způsobuje nerovnováhu; žádá, aby bylo na obou stranách Atlantiku vynaloženo úsilí o skutečně reciproční přístup k veřejným zakázkám v oblasti obrany;

| 76. | naléhavě vyzývá členské státy, aby přísně dodržovaly povinnosti stanovené ve společném postoji Rady 2008/944/SZBP, který vymezuje společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vybavení, a aby zaručily, že všechny žádosti o licence budou přísně posuzovány z hlediska všech osmi požadovaných kritérií; naléhavě vyzývá členské státy a EU, aby na mezinárodních fórech podnikly kroky, jimiž by podpořily větší transparentnost mezinárodních trhů s veřejnými zakázkami v oblasti obrany, s cílem posílit možnosti, jak kontrolovat globální toky obchodu se zbrojním vybavením, a to především na základě podpory Smlouvy o obchodu se zbraněmi; vyzývá členské státy, aby tuto smlouvu urychleně ratifikovaly, aby poté, co Parlament vysloví svůj souhlas, mohla vstoupit v platnost; |
| --- | --- |

76.

naléhavě vyzývá členské státy, aby přísně dodržovaly povinnosti stanovené ve společném postoji Rady 2008/944/SZBP, který vymezuje společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vybavení, a aby zaručily, že všechny žádosti o licence budou přísně posuzovány z hlediska všech osmi požadovaných kritérií; naléhavě vyzývá členské státy a EU, aby na mezinárodních fórech podnikly kroky, jimiž by podpořily větší transparentnost mezinárodních trhů s veřejnými zakázkami v oblasti obrany, s cílem posílit možnosti, jak kontrolovat globální toky obchodu se zbrojním vybavením, a to především na základě podpory Smlouvy o obchodu se zbraněmi; vyzývá členské státy, aby tuto smlouvu urychleně ratifikovaly, aby poté, co Parlament vysloví svůj souhlas, mohla vstoupit v platnost;

o

o o

| 77. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení předsedovi Evropské rady, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, parlamentům členských států, předsedovi Parlamentního shromáždění NATO a generálnímu tajemníkovi NATO. |
| --- | --- |

77.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení předsedovi Evropské rady, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, parlamentům členských států, předsedovi Parlamentního shromáždění NATO a generálnímu tajemníkovi NATO.

---

(1)  Úř. věst. L 183, 13.7.2011, s. 16.

(2)  Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0455.

(4)  Úř. věst. C 168 E, 14.6.2013, s. 9.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

Posilování sociálního rozměru HMU

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 ke sdělení Komise nazvanému „Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie (HMU)“ (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. října 2013 nazvané „Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. října 2013 nazvané „Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie“ (COM(2013)0690),

| — | s ohledem na zprávu předsedy Evropské rady Hermana Van Rompuye pro Evropskou radu ze dne 26. června 2012 nazvanou „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu předsedy Evropské rady Hermana Van Rompuye pro Evropskou radu ze dne 26. června 2012 nazvanou „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ (1),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2012 nazvané „Návrh prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse“ (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2012 nazvané „Návrh prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie: zahájení evropské diskuse“ (COM(2012)0777),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2012 o plánu pro dokončení hospodářské a měnové unie (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2012 o plánu pro dokončení hospodářské a měnové unie (2),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. března 2013 nazvané „Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii: Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost“ (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. března 2013 nazvané „Směrem k prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unii: Zavedení nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost“ (COM(2013)0165),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. března 2013 nazvané „Na cestě k opravdové a hluboké hospodářské a měnové unie: Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky“ (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. března 2013 nazvané „Na cestě k opravdové a hluboké hospodářské a měnové unie: Koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky“ (COM(2013)0166),

| — | s ohledem na závěry zasedání Evropské rady konaných ve dnech 14. března 2013 (3), 28. června 2013 (4) a 25. října 2013 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady konaných ve dnech 14. března 2013 (3), 28. června 2013 (4) a 25. října 2013 (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 20. listopadu 2012 nazvané „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 20. listopadu 2012 nazvané „Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii“ (6),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. února 2013 nazvané „Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020“ (COM(2013)0083) a své usnesení k němu ze dne 12. června 2013 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. února 2013 nazvané „Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020“ (COM(2013)0083) a své usnesení k němu ze dne 12. června 2013 (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2013 o evropském semestru pro koordinaci hospodářské politiky: provádění priorit na rok 2013 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2013 o evropském semestru pro koordinaci hospodářské politiky: provádění priorit na rok 2013 (8),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. října 2009 nazvané „Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovností v oblasti zdraví v EU“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. října 2009 nazvané „Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovností v oblasti zdraví v EU“ (COM(2009)0567),

| — | s ohledem na veřejné slyšení, které uspořádal Výbor pro zaměstnanost a sociální věci dne 9. července 2013 na téma „Sociální rozměr hospodářské a měnové unie (HMU) – evropský systém dávek v nezaměstnanosti“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na veřejné slyšení, které uspořádal Výbor pro zaměstnanost a sociální věci dne 9. července 2013 na téma „Sociální rozměr hospodářské a měnové unie (HMU) – evropský systém dávek v nezaměstnanosti“,

| — | s ohledem na dokument pracovní skupiny Komise – GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začlenění o automatických stabilizátorech ze dne 4. října 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument pracovní skupiny Komise – GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začlenění o automatických stabilizátorech ze dne 4. října 2013,

| — | s ohledem na dokument Centra pro evropskou politiku (EPC) ze dne 13. září 2013 nazvaný „Rozvíjení sociálního rozměru prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument Centra pro evropskou politiku (EPC) ze dne 13. září 2013 nazvaný „Rozvíjení sociálního rozměru prohloubené a skutečné hospodářské a měnové unie“,

| — | s ohledem na studii odborné skupiny Notre Europe nazvanou „Plán pojištění proti cyklickým šokům v eurozóně“ ze září 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii odborné skupiny Notre Europe nazvanou „Plán pojištění proti cyklickým šokům v eurozóně“ ze září 2013,

| — | s ohledem na diskusní dokument Mezinárodního měnového fondu nazvaný „Směrem k fiskální unii v eurozóně“ ze září 2013 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na diskusní dokument Mezinárodního měnového fondu nazvaný „Směrem k fiskální unii v eurozóně“ ze září 2013 (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2013 nazvané „Dopad krize na přístup zranitelných skupin k péči“ (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2013 nazvané „Dopad krize na přístup zranitelných skupin k péči“ (10),

| — | s ohledem na Čtvrtletní přehled Komise o zaměstnanosti a sociální situaci v EU z října 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Čtvrtletní přehled Komise o zaměstnanosti a sociální situaci v EU z října 2013,

| — | s ohledem na otázku Komisi týkající se sociálního rozměru hospodářské a měnové unie (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázku Komisi týkající se sociálního rozměru hospodářské a měnové unie (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v EU dosáhla alarmující úrovně 26,6 milionu osob (11); |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v EU dosáhla alarmující úrovně 26,6 milionu osob (11);

| B. | vzhledem k tomu, že nezaměstnanost mladých lidí dosáhla nebývalé úrovně a v celé EU činila v průměru 23 %; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že nezaměstnanost mladých lidí dosáhla nebývalé úrovně a v celé EU činila v průměru 23 %;

| C. | vzhledem k tomu, že se ve většině členských států zvýšila dlouhodobá nezaměstnanost a v EU jako celku dosáhla historicky nejvyšší úrovně; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se ve většině členských států zvýšila dlouhodobá nezaměstnanost a v EU jako celku dosáhla historicky nejvyšší úrovně;

| D. | vzhledem k tomu, že roste strukturální nezaměstnanost a nesoulad mezi nabídkou práce a poptávkou po ní; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že roste strukturální nezaměstnanost a nesoulad mezi nabídkou práce a poptávkou po ní;

| E. | vzhledem k tomu, že od roku 2007 míra chudoby v EU roste, zatímco příjmy domácností klesají, což vede k tomu, že 24,2 % populace EU je v současné době ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že od roku 2007 míra chudoby v EU roste, zatímco příjmy domácností klesají, což vede k tomu, že 24,2 % populace EU je v současné době ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením;

| F. | vzhledem k tomu, že od počátku krize se neustále zvyšuje chudoba pracujících; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že od počátku krize se neustále zvyšuje chudoba pracujících;

| G. | vzhledem k tomu, že zvyšování míry chudoby pracujících a počtu domácností nezaměstnaných vede k růstu chudoby dětí; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že zvyšování míry chudoby pracujících a počtu domácností nezaměstnaných vede k růstu chudoby dětí;

| H. | vzhledem k tomu, že se zvyšují nerovnosti v členských státech i mezi nimi, zejména v eurozóně; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že se zvyšují nerovnosti v členských státech i mezi nimi, zejména v eurozóně;

| I. | vzhledem k tomu, že přetrvávají rozdíly mezi členskými státy, které vedou k rychlé polarizaci míry nezaměstnanosti, a vzhledem k tomu, že se tyto rozdíly v některých zemích zvětšují rovněž mezi jednotlivými regiony a sociálními skupinami; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že přetrvávají rozdíly mezi členskými státy, které vedou k rychlé polarizaci míry nezaměstnanosti, a vzhledem k tomu, že se tyto rozdíly v některých zemích zvětšují rovněž mezi jednotlivými regiony a sociálními skupinami;

| J. | vzhledem k tomu, že sociální nerovnováha roste rychleji v eurozóně než v EU jako celku; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že sociální nerovnováha roste rychleji v eurozóně než v EU jako celku;

| K. | vzhledem k tomu, že v rámci monitoru výsledků v oblasti sociální ochrany byly stanoveny klíčové sociální trendy, jež mají být sledovány; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že v rámci monitoru výsledků v oblasti sociální ochrany byly stanoveny klíčové sociální trendy, jež mají být sledovány;

| L. | vzhledem k tomu, že v roce 2012 dosáhla míra nezaměstnanosti na okraji eurozóny v průměru 17,3 % ve srovnání s 7,1 % v jádru eurozóny; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v roce 2012 dosáhla míra nezaměstnanosti na okraji eurozóny v průměru 17,3 % ve srovnání s 7,1 % v jádru eurozóny;

| M. | vzhledem k tomu, že v roce 2012 dosáhla míra mladých lidí, kteří nejsou v zaměstnání, vzdělávání ani v profesní přípravě (NEET), na okraji eurozóny v průměru 22,4 % ve srovnání s 11,4 % v jádru eurozóny; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že v roce 2012 dosáhla míra mladých lidí, kteří nejsou v zaměstnání, vzdělávání ani v profesní přípravě (NEET), na okraji eurozóny v průměru 22,4 % ve srovnání s 11,4 % v jádru eurozóny;

| N. | vzhledem k tomu, že míra chudoby ve dvou třetinách členských států vzrostla, ale ve zbývající třetině se stabilizovala; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že míra chudoby ve dvou třetinách členských států vzrostla, ale ve zbývající třetině se stabilizovala;

| O. | vzhledem k tomu, že byly učiněny významné kroky k posílení správy ekonomických záležitostí EU; vzhledem k tomu, že naděje na dosažení cílů strategie Evropa 2020 je však nyní v ohrožení; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že byly učiněny významné kroky k posílení správy ekonomických záležitostí EU; vzhledem k tomu, že naděje na dosažení cílů strategie Evropa 2020 je však nyní v ohrožení;

| P. | vzhledem k tomu, že diskuse o sociální nerovnováze by měla mít stejnou váhu jako diskuse o makroekonomické nerovnováze; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že diskuse o sociální nerovnováze by měla mít stejnou váhu jako diskuse o makroekonomické nerovnováze;

| Q. | vzhledem k tomu, že Výbor pro zaměstnanost a sociální věci uspořádal dne 9. července 2013 veřejné slyšení na téma „Sociální rozměr hospodářské a měnové unie – Evropský systém dávek v nezaměstnanosti“, na němž se diskutovalo o myšlence automatických stabilizátorů na úrovni eurozóny a zabývalo se možnými způsoby jejich zavádění; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že Výbor pro zaměstnanost a sociální věci uspořádal dne 9. července 2013 veřejné slyšení na téma „Sociální rozměr hospodářské a měnové unie – Evropský systém dávek v nezaměstnanosti“, na němž se diskutovalo o myšlence automatických stabilizátorů na úrovni eurozóny a zabývalo se možnými způsoby jejich zavádění;

| R. | vzhledem k tomu, že trojka potvrdila, že vysoce kvalitní účast sociálních partnerů a silný sociální dialog, a to i na vnitrostátní úrovni, jsou nezbytné a mohou přispět k úspěchu jakýchkoli reforem, zejména reforem hospodářské a měnové unie; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že trojka potvrdila, že vysoce kvalitní účast sociálních partnerů a silný sociální dialog, a to i na vnitrostátní úrovni, jsou nezbytné a mohou přispět k úspěchu jakýchkoli reforem, zejména reforem hospodářské a měnové unie;

| S. | vzhledem k tomu, že hospodářská situace v některých členských státech ohrožuje kvalitu pracovních míst a sociální ochrany a zdravotních a bezpečnostních norem; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že hospodářská situace v některých členských státech ohrožuje kvalitu pracovních míst a sociální ochrany a zdravotních a bezpečnostních norem;

| 1. | vítá sdělení Komise nazvané „Sociální rozměr hospodářské a měnové unie (HMU)“ a považuje to za první krok k dosažení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Komise nazvané „Sociální rozměr hospodářské a měnové unie (HMU)“ a považuje to za první krok k dosažení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie;

| 2. | výslovně uznává, že uplatňování sociálního rozměru hospodářské a měnové unie podléhá zásadě subsidiarity a lze ho nejlépe dosáhnout prostřednictvím metody osvědčených postupů a metody vzájemného hodnocení na úrovni EU; |
| --- | --- |

2.

výslovně uznává, že uplatňování sociálního rozměru hospodářské a měnové unie podléhá zásadě subsidiarity a lze ho nejlépe dosáhnout prostřednictvím metody osvědčených postupů a metody vzájemného hodnocení na úrovni EU;

| 3. | je nicméně přesvědčen, že je zapotřebí konkrétnějších návrhů pro zajištění toho, aby byl při správě ekonomických záležitostí respektován sociální rozměr; |
| --- | --- |

3.

je nicméně přesvědčen, že je zapotřebí konkrétnějších návrhů pro zajištění toho, aby byl při správě ekonomických záležitostí respektován sociální rozměr;

| 4. | požaduje, aby se sociální aspekty staly jádrem evropské integrace a aby byly začleněny do všech politik a iniciativ EU; |
| --- | --- |

4.

požaduje, aby se sociální aspekty staly jádrem evropské integrace a aby byly začleněny do všech politik a iniciativ EU;

| 5. | je toho názoru, že sociální rozměr by měl být kompromisním prvkem, pokud jde o „benchlearning“; |
| --- | --- |

5.

je toho názoru, že sociální rozměr by měl být kompromisním prvkem, pokud jde o „benchlearning“;

| 6. | konstatuje, že účelem sociálního rozměru HMU je zajištění sociálního zabezpečení a dostačující životní úrovně současným a budoucím generacím; považuje proto za důležité, aby občané EU vnímali, že jejich Unie je schopna sociální pokrok prosadit; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že účelem sociálního rozměru HMU je zajištění sociálního zabezpečení a dostačující životní úrovně současným a budoucím generacím; považuje proto za důležité, aby občané EU vnímali, že jejich Unie je schopna sociální pokrok prosadit;

| 7. | domnívá se, že rozvoj sociální Evropy s cílem dosáhnout „sociální unie“ je důsledkem evropské integrace; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že rozvoj sociální Evropy s cílem dosáhnout „sociální unie“ je důsledkem evropské integrace;

| 8. | podporuje navrhované vytvoření srovnávacího přehledu klíčových ukazatelů zaměstnanosti a sociálních ukazatelů, které mají být doplňkem postupu při makroekonomické nerovnováze s cílem dosáhnout na základě předběžného a následného hodnocení dopadů a monitorování větší transparentnosti sociálních dopadů hospodářských a jiných politik a které by mohly být použity pro vypracování společné zprávy Komise o zaměstnanosti; |
| --- | --- |

8.

podporuje navrhované vytvoření srovnávacího přehledu klíčových ukazatelů zaměstnanosti a sociálních ukazatelů, které mají být doplňkem postupu při makroekonomické nerovnováze s cílem dosáhnout na základě předběžného a následného hodnocení dopadů a monitorování větší transparentnosti sociálních dopadů hospodářských a jiných politik a které by mohly být použity pro vypracování společné zprávy Komise o zaměstnanosti;

| 9. | odmítá jakoukoli harmonizaci nebo vyrovnání, které by vedlo k snížení sociální standardů v členských státech; |
| --- | --- |

9.

odmítá jakoukoli harmonizaci nebo vyrovnání, které by vedlo k snížení sociální standardů v členských státech;

| 10. | konstatuje, že navrhované ukazatele jsou jedním z možných způsobů, jak zajistit komplexní posouzení zaměstnanosti a sociální situace v členských státech; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že navrhované ukazatele jsou jedním z možných způsobů, jak zajistit komplexní posouzení zaměstnanosti a sociální situace v členských státech;

| 11. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že všechny příslušné ukazatele budou zohledňovat genderové hledisko; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi, aby zajistila, že všechny příslušné ukazatele budou zohledňovat genderové hledisko;

| 12. | požaduje, aby navrhovaný ukazatel míry nezaměstnanosti mladých lidí zahrnoval mladé lidi ve věku do 30 let na základě dobrovolnosti, jak je to stanoveno v záruce pro mladé lidi; |
| --- | --- |

12.

požaduje, aby navrhovaný ukazatel míry nezaměstnanosti mladých lidí zahrnoval mladé lidi ve věku do 30 let na základě dobrovolnosti, jak je to stanoveno v záruce pro mladé lidi;

| 13. | žádá, aby srovnávací přehled zahrnoval ukazatele týkající se míry dětské chudoby, přístupu ke zdravotní péči, bezdomovectví a index důstojné práce s cílem umožnit řádné posouzení sociální situace v EU; |
| --- | --- |

13.

žádá, aby srovnávací přehled zahrnoval ukazatele týkající se míry dětské chudoby, přístupu ke zdravotní péči, bezdomovectví a index důstojné práce s cílem umožnit řádné posouzení sociální situace v EU;

| 14. | vyzývá Radu a Komisi, aby přijaly konkrétní opatření pro větší transparentnost sociálních dopadů politik a reforem prostřednictvím předběžného i následného hodnocení dopadů a monitorování reforem politiky; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Radu a Komisi, aby přijaly konkrétní opatření pro větší transparentnost sociálních dopadů politik a reforem prostřednictvím předběžného i následného hodnocení dopadů a monitorování reforem politiky;

| 15. | vyzývá Radu, aby definovala konkrétní referenční hodnoty pro ukazatele zaměstnanosti a sociální ukazatele ve formě minimální úrovně sociální ochrany EU s cílem podpořit vzestupnou sociální konvergenci a sociální pokrok; |
| --- | --- |

15.

vyzývá Radu, aby definovala konkrétní referenční hodnoty pro ukazatele zaměstnanosti a sociální ukazatele ve formě minimální úrovně sociální ochrany EU s cílem podpořit vzestupnou sociální konvergenci a sociální pokrok;

| 16. | vyzývá Komisi a členské státy, aby Parlamentu a sociálním partnerům umožnily zapojit se do postupu vymezování ukazatelů zaměstnanosti a sociálních ukazatelů; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Komisi a členské státy, aby Parlamentu a sociálním partnerům umožnily zapojit se do postupu vymezování ukazatelů zaměstnanosti a sociálních ukazatelů;

| 17. | zdůrazňuje, že je potřeba podporovat velký potenciál sociálního podnikání s ohledem na veškeré aspekty sociální inovace na evropské úrovni s cílem posílit vnitrostátní sociální systémy a podpořit růst a vytváření nových pracovních míst v bílé a zelené ekonomice, zejména pro mladé lidi, a to ve všech členských státech a regionech; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že je potřeba podporovat velký potenciál sociálního podnikání s ohledem na veškeré aspekty sociální inovace na evropské úrovni s cílem posílit vnitrostátní sociální systémy a podpořit růst a vytváření nových pracovních míst v bílé a zelené ekonomice, zejména pro mladé lidi, a to ve všech členských státech a regionech;

| 18. | zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby sledování vývoje zaměstnanosti a sociální situace přispělo ke zvýšení povědomí a bylo zaměřeno na snížení sociálních rozdílů mezi členskými státy a předcházení sociálnímu dumpingu; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby sledování vývoje zaměstnanosti a sociální situace přispělo ke zvýšení povědomí a bylo zaměřeno na snížení sociálních rozdílů mezi členskými státy a předcházení sociálnímu dumpingu;

| 19. | vyzývá Komisi, aby sledovala, zda jsou zprávy všech členských států v souladu s cíli strategie EU 2020, zejména pokud jde o snížení chudoby a zaměstnanost, a aby pečlivě dohlížela na vzájemné propojení jednotlivých politik a jejich vzájemnou provázanost; |
| --- | --- |

19.

vyzývá Komisi, aby sledovala, zda jsou zprávy všech členských států v souladu s cíli strategie EU 2020, zejména pokud jde o snížení chudoby a zaměstnanost, a aby pečlivě dohlížela na vzájemné propojení jednotlivých politik a jejich vzájemnou provázanost;

| 20. | vyjadřuje politování nad skutečností, že výše zmíněné sdělení Komise ze dne 2. října 2013 se nezabývalo úlohou a modalitami stabilizátorů; |
| --- | --- |

20.

vyjadřuje politování nad skutečností, že výše zmíněné sdělení Komise ze dne 2. října 2013 se nezabývalo úlohou a modalitami stabilizátorů;

| 21. | vítá navrhované zapojení sociálních partnerů do procesu evropského semestru, mimo jiné v rámci výboru pro sociální dialog, před každoročním přijetím roční analýzy růstu; |
| --- | --- |

21.

vítá navrhované zapojení sociálních partnerů do procesu evropského semestru, mimo jiné v rámci výboru pro sociální dialog, před každoročním přijetím roční analýzy růstu;

| 22. | vítá výzvu k co nejlepšímu využití rozpočtu EU s cílem rozvíjet sociální rozměr hospodářské a měnové unie a dále podporovat dobrovolnou mobilitu pracovníků v zájmu maximálního využití potenciálu EU, pokud jde o zaměstnanost; |
| --- | --- |

22.

vítá výzvu k co nejlepšímu využití rozpočtu EU s cílem rozvíjet sociální rozměr hospodářské a měnové unie a dále podporovat dobrovolnou mobilitu pracovníků v zájmu maximálního využití potenciálu EU, pokud jde o zaměstnanost;

| 23. | vyzývá sociální partnery, aby v rámci evropského semestru hrály aktivnější úlohu; považuje za politováníhodné, že makroekonomický dialog má příliš formální charakter; |
| --- | --- |

23.

vyzývá sociální partnery, aby v rámci evropského semestru hrály aktivnější úlohu; považuje za politováníhodné, že makroekonomický dialog má příliš formální charakter;

| 24. | vyzývá Komisi, aby do vypracovávání roční analýzy růstu na rok 2014 lépe začlenila usnesení Parlamentu ze dne 23. října 2013, výše zmíněné sdělení Komise ze dne 2. října 2013 a s ním související toto usnesení; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby do vypracovávání roční analýzy růstu na rok 2014 lépe začlenila usnesení Parlamentu ze dne 23. října 2013, výše zmíněné sdělení Komise ze dne 2. října 2013 a s ním související toto usnesení;

| 25. | připomíná, že dobrá správa hospodářské a měnové unie a její vliv mohou být účinné pouze, pokud budou zapojeny všechny zúčastněné strany, včetně sociální partnerů; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily zapojení všech zúčastněných stran, včetně sociálních partnerů, do správy ekonomických záležitostí, zejména v rámci evropského semestru; |
| --- | --- |

25.

připomíná, že dobrá správa hospodářské a měnové unie a její vliv mohou být účinné pouze, pokud budou zapojeny všechny zúčastněné strany, včetně sociální partnerů; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily zapojení všech zúčastněných stran, včetně sociálních partnerů, do správy ekonomických záležitostí, zejména v rámci evropského semestru;

| 26. | vyzývá Evropskou radu, aby na zasedání v prosinci 2013 stanovila konkrétní kroky k posílení sociálního aspektu HMU; |
| --- | --- |

26.

vyzývá Evropskou radu, aby na zasedání v prosinci 2013 stanovila konkrétní kroky k posílení sociálního aspektu HMU;

| 27. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě a Evropské radě. |
| --- | --- |

27.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě a Evropské radě.

---

(1)  Dokument EUCO 00120/2012.

(2)  Dokument EUCO 00205/2012.

(3)  Dokument EUCO 00023/2013.

(4)  Dokument EUCO 00104/2/2013.

(5)  Dokument EUCO 00169/2013.

(6)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0430.

(7)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0266.

(8)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0447.

(9)  Dokument SDN/13/09

(10)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0328.

(11)  Čtvrtletní přehled o zaměstnanosti a sociální situaci v EU, říjen 2013.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladéš: lidská práva a nadcházející volby

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o Bangladéši: lidská práva a blížící se volby (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Bangladéši, zejména na usnesení ze dne 23. května 2013 (1), 14. března 2013 (2), 17. ledna 2013 (3), 10. července 2008 (4) a 6. září 2007 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Bangladéši, zejména na usnesení ze dne 23. května 2013 (1), 14. března 2013 (2), 17. ledna 2013 (3), 10. července 2008 (4) a 6. září 2007 (5),

| — | s ohledem na dopis vedoucích zastoupení Evropské unie u příležitosti Evropského dne boje proti trestu smrti ze dne 10. října 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis vedoucích zastoupení Evropské unie u příležitosti Evropského dne boje proti trestu smrti ze dne 10. října 2013,

| — | s ohledem na prohlášení delegace EU v Bangladéši dne 12. srpna 2013 k zatčení Adilura Rahmana Khana, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení delegace EU v Bangladéši dne 12. srpna 2013 k zatčení Adilura Rahmana Khana,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Navi Pillayové ze dne 6. listopadu 2013 k odsouzení 152 vojáků v Bangladéši k smrti za účast na krvavé vzpouře v roce 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Navi Pillayové ze dne 6. listopadu 2013 k odsouzení 152 vojáků v Bangladéši k smrti za účast na krvavé vzpouře v roce 2009,

| — | s ohledem na prohlášení OSN o obráncích lidských práv, které přijalo Valné shromáždění OSN dne 9. prosince 1998, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení OSN o obráncích lidských práv, které přijalo Valné shromáždění OSN dne 9. prosince 1998,

| — | s ohledem na všeobecný pravidelný přezkum týkající se Bangladéše z roku 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na všeobecný pravidelný přezkum týkající se Bangladéše z roku 2013,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že EU má s Bangladéšem dobré, dlouhodobé vztahy, založené mimo jiné i na dohodě o spolupráci v oblasti partnerství a rozvoje; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU má s Bangladéšem dobré, dlouhodobé vztahy, založené mimo jiné i na dohodě o spolupráci v oblasti partnerství a rozvoje;

| B. | vzhledem k tomu, že parlamentní volby se mají v Bangladéši konat do 25. ledna 2014, po pěti letech, kdy zemi vládla civilní vláda vzešlá z řádných voleb; vzhledem k tomu, že svobodné, spravedlivé a transparentní volby jsou základním předpokladem pro posílení relativně stabilního demokratického zřízení, které se v zemi vyvinulo během posledních pěti let; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že parlamentní volby se mají v Bangladéši konat do 25. ledna 2014, po pěti letech, kdy zemi vládla civilní vláda vzešlá z řádných voleb; vzhledem k tomu, že svobodné, spravedlivé a transparentní volby jsou základním předpokladem pro posílení relativně stabilního demokratického zřízení, které se v zemi vyvinulo během posledních pěti let;

| C. | vzhledem k tomu, že při politicky motivovaných násilnostech během generálních stávek (tzv. hartal), k nimž vyzvala Bangladéšská národní strana (BNP), kterou vede bývalá předsedkyně vlády Begum Khaleda Zia, bylo dosud usmrceno asi 30 Bangladéšanů a stovky byly zraněny, přičemž s BNP spřízněná strana Jamaat-e-Islami žádá, aby na průběh nadcházejících voleb dohlédla nestranická úřednická vláda, a požaduje, aby odstoupila předsedkyně vlády Sheikh Hasina; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že při politicky motivovaných násilnostech během generálních stávek (tzv. hartal), k nimž vyzvala Bangladéšská národní strana (BNP), kterou vede bývalá předsedkyně vlády Begum Khaleda Zia, bylo dosud usmrceno asi 30 Bangladéšanů a stovky byly zraněny, přičemž s BNP spřízněná strana Jamaat-e-Islami žádá, aby na průběh nadcházejících voleb dohlédla nestranická úřednická vláda, a požaduje, aby odstoupila předsedkyně vlády Sheikh Hasina;

| D. | vzhledem k tomu, že v důsledku těchto stávek bylo od pátku 8. listopadu 2013 na pokyn vlády zatčeno pět vysokých představitelů opozice a podle zdrojů BNP také na 1 000 příznivců strany BNP ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v důsledku těchto stávek bylo od pátku 8. listopadu 2013 na pokyn vlády zatčeno pět vysokých představitelů opozice a podle zdrojů BNP také na 1 000 příznivců strany BNP ve venkovských oblastech;

| E. | vzhledem k tomu, že současní ministři odstoupili a předsedkyně vlády za stranu Awami League paní Hasina navrhla vytvoření vlády za účasti všech stran, hlavní opoziční strana však zatím na tento návrh nepřistoupila; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že současní ministři odstoupili a předsedkyně vlády za stranu Awami League paní Hasina navrhla vytvoření vlády za účasti všech stran, hlavní opoziční strana však zatím na tento návrh nepřistoupila;

| F. | vzhledem k tomu, že v průběhu let zastávaly jak BNP, tak Awami League protichůdné a často se měnící názory na prospěšnost případné úřednické vlády, přičemž nejvyšší soud v květnu 2011 rozhodl, že 15 let staré ustanovení ústavy, které ukládá řádně zvolené vládě povinnost předat na konci svého funkčního období moc jmenované nestranické úřednické vládě, aby dohlédla na řádný průběh nových parlamentních voleb, je protiprávní; vzhledem k tomu, že nejvyšší soud nicméně stanovil, že takto zneplatněný systém může být v praxi uplatňován ještě po dvě další volební období v zájmu „bezpečnosti státu a jeho obyvatel“; vzhledem k tomu, že tento systém byl zdiskreditován posledním případem, kdy moc převzala na přelomu let 2007–08 armádou podporovaná úřednická vláda, která skoro dva roky odmítala vypsat volby a uvrhla vůdkyně dvou hlavních stran, Sheikh Hasinu a Begum Khaledu Ziu (i s jejím synem Tarikem) do vězení; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v průběhu let zastávaly jak BNP, tak Awami League protichůdné a často se měnící názory na prospěšnost případné úřednické vlády, přičemž nejvyšší soud v květnu 2011 rozhodl, že 15 let staré ustanovení ústavy, které ukládá řádně zvolené vládě povinnost předat na konci svého funkčního období moc jmenované nestranické úřednické vládě, aby dohlédla na řádný průběh nových parlamentních voleb, je protiprávní; vzhledem k tomu, že nejvyšší soud nicméně stanovil, že takto zneplatněný systém může být v praxi uplatňován ještě po dvě další volební období v zájmu „bezpečnosti státu a jeho obyvatel“; vzhledem k tomu, že tento systém byl zdiskreditován posledním případem, kdy moc převzala na přelomu let 2007–08 armádou podporovaná úřednická vláda, která skoro dva roky odmítala vypsat volby a uvrhla vůdkyně dvou hlavních stran, Sheikh Hasinu a Begum Khaledu Ziu (i s jejím synem Tarikem) do vězení;

| G. | vzhledem k tomu, že po vyhlášení tohoto rozsudku Awami League předložila 15. návrh na změnu ústavy a zrušila systém jmenování úřednických vlád i přesto, že opoziční BNP odmítla na této reformě spolupracovat; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že po vyhlášení tohoto rozsudku Awami League předložila 15. návrh na změnu ústavy a zrušila systém jmenování úřednických vlád i přesto, že opoziční BNP odmítla na této reformě spolupracovat;

| H. | vzhledem k tomu, že od nástupu Sheikh Hasiny do funkce předsedkyně vlády se v Bangladéši konalo pět regionálních voleb, v nichž Awami League prohrála a v nichž nebyly vzneseny žádné stížnosti na prohřešky proti jejich řádnému průběhu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že od nástupu Sheikh Hasiny do funkce předsedkyně vlády se v Bangladéši konalo pět regionálních voleb, v nichž Awami League prohrála a v nichž nebyly vzneseny žádné stížnosti na prohřešky proti jejich řádnému průběhu;

| I. | vzhledem k tomu, že v chudobě žijící část bangladéšského obyvatelstva, která je při svém živobytí závislá na každodenní výplatě, je těmito stávkami těžce postižena a že křehká bangladéšská ekonomika, které se teprve pomalu vzpamatovává z nedávných tragických neštěstí v továrnách na výrobu oděvů, tím pravděpodobně utrpí ještě více; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že v chudobě žijící část bangladéšského obyvatelstva, která je při svém živobytí závislá na každodenní výplatě, je těmito stávkami těžce postižena a že křehká bangladéšská ekonomika, které se teprve pomalu vzpamatovává z nedávných tragických neštěstí v továrnách na výrobu oděvů, tím pravděpodobně utrpí ještě více;

| J. | vzhledem k tomu, že se ozývají hlasy, že strana Jammat-e-Islami údajně prosazuje stávky jako způsob, jak znemožnit konání řízení v případech válečných zločinů, v nichž mají být souzeni její vedoucí představitelé; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že se ozývají hlasy, že strana Jammat-e-Islami údajně prosazuje stávky jako způsob, jak znemožnit konání řízení v případech válečných zločinů, v nichž mají být souzeni její vedoucí představitelé;

| K. | vzhledem k tomu, že dne 5. listopadu 2013 si 152 vojáků vyslechlo od zvláštního tribunálu rozsudek k trestu smrti při jednom z nejrozsáhlejších soudních řízení v dějinách, ve kterém měli být stíháni viníci zločinů spáchaných během vzpoury v roce 2009, při níž bylo brutálně zavražděno 74 lidí, mezi nimi 57 armádních důstojníků; vzhledem k tomu, že vysoká komisařka OSN pro lidská práva Navi Pillayová vyslovila své zděšení nad těmito rozsudky smrti, a to v souvislosti se zprávami, že obžalovaní byli mučeni a že při těchto hromadných soudních procesech nebyly dodrženy standardy lidských práv; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že dne 5. listopadu 2013 si 152 vojáků vyslechlo od zvláštního tribunálu rozsudek k trestu smrti při jednom z nejrozsáhlejších soudních řízení v dějinách, ve kterém měli být stíháni viníci zločinů spáchaných během vzpoury v roce 2009, při níž bylo brutálně zavražděno 74 lidí, mezi nimi 57 armádních důstojníků; vzhledem k tomu, že vysoká komisařka OSN pro lidská práva Navi Pillayová vyslovila své zděšení nad těmito rozsudky smrti, a to v souvislosti se zprávami, že obžalovaní byli mučeni a že při těchto hromadných soudních procesech nebyly dodrženy standardy lidských práv;

| L. | vzhledem k tomu, že aktivisté z nevládních organizací, právníci, novináři a odboráři, kteří vystupují na obranu lidských práv, jsou i nadále pod tlakem a že orgány nezahájily řádné vyšetřování případů svévolného zabití, mučení a zmizení osob – jedním z nich byl případ dělnického předáka a obránce lidských práv Aminula Islama; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že aktivisté z nevládních organizací, právníci, novináři a odboráři, kteří vystupují na obranu lidských práv, jsou i nadále pod tlakem a že orgány nezahájily řádné vyšetřování případů svévolného zabití, mučení a zmizení osob – jedním z nich byl případ dělnického předáka a obránce lidských práv Aminula Islama;

| 1. | vyjadřuje vážné znepokojení nad přetrvávajícím stavem, kdy je každodenní život v Bangladéši paralyzován v důsledku generálních stávek organizovaných opozičními BNP a Jamaat e-Islami, a nad konfrontací mezi oběma politickými tábory – stranou Awami League a opozicí – před parlamentními volbami; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje vážné znepokojení nad přetrvávajícím stavem, kdy je každodenní život v Bangladéši paralyzován v důsledku generálních stávek organizovaných opozičními BNP a Jamaat e-Islami, a nad konfrontací mezi oběma politickými tábory – stranou Awami League a opozicí – před parlamentními volbami;

| 2. | lituje toho, že bangladéšský parlament nedokázal dosáhnout dohody všech stran na tom, že výkonem moci bude i v předvolebním období pověřena vláda, se zřetelem k tomu, že většina demokracií prochází touto fází bez potřeby úřednické vlády, a naléhavě vyzývá bangladéšskou vládu i opozici, aby jim šlo v první řadě o blaho Bangladéše jako země a nalezly kompromis, který by dal Bangladéšanům možnost vyjádřit svou demokratickou vůli; |
| --- | --- |

2.

lituje toho, že bangladéšský parlament nedokázal dosáhnout dohody všech stran na tom, že výkonem moci bude i v předvolebním období pověřena vláda, se zřetelem k tomu, že většina demokracií prochází touto fází bez potřeby úřednické vlády, a naléhavě vyzývá bangladéšskou vládu i opozici, aby jim šlo v první řadě o blaho Bangladéše jako země a nalezly kompromis, který by dal Bangladéšanům možnost vyjádřit svou demokratickou vůli;

| 3. | je si vědom pověsti Bangladéše jako tolerantní a multikonfesní společnosti a v této souvislosti odsuzuje skupiny a frakce, které se pokoušejí rozdmýchat napětí mezi komunitami a sledují tím své vlastní cíle; vyzývá všechny skupiny i jednotlivce, aby projevili toleranci a zdrženlivost, zejména v době před volbami, v jejich průběhu a po nich; |
| --- | --- |

3.

je si vědom pověsti Bangladéše jako tolerantní a multikonfesní společnosti a v této souvislosti odsuzuje skupiny a frakce, které se pokoušejí rozdmýchat napětí mezi komunitami a sledují tím své vlastní cíle; vyzývá všechny skupiny i jednotlivce, aby projevili toleranci a zdrženlivost, zejména v době před volbami, v jejich průběhu a po nich;

| 4. | vyzývá všechny strany, aby volby nebojkotovaly, neboť by tím připravily občany o možnost vybrat si své politické zástupce a poškodily by sociální a ekonomickou stabilitu Bangladéše a obdivuhodný pokrok, kterého dosáhl na poli rozvoje, zejména pokud jde o rozvojové cíle tisíciletí, zvládání katastrof, práva pracujících a posilování postavení žen; |
| --- | --- |

4.

vyzývá všechny strany, aby volby nebojkotovaly, neboť by tím připravily občany o možnost vybrat si své politické zástupce a poškodily by sociální a ekonomickou stabilitu Bangladéše a obdivuhodný pokrok, kterého dosáhl na poli rozvoje, zejména pokud jde o rozvojové cíle tisíciletí, zvládání katastrof, práva pracujících a posilování postavení žen;

| 5. | vyzývá bangladéšskou volební komisi, aby uspořádala příští všeobecné volby a dohlížela na jejich průběh plně transparentním způsobem; podporuje připuštění nových politických stran, které se chtějí těchto příštích všeobecných veleb účastnit a které splňují rozumná kritéria pro účast na politickém životě a zastupování; |
| --- | --- |

5.

vyzývá bangladéšskou volební komisi, aby uspořádala příští všeobecné volby a dohlížela na jejich průběh plně transparentním způsobem; podporuje připuštění nových politických stran, které se chtějí těchto příštích všeobecných veleb účastnit a které splňují rozumná kritéria pro účast na politickém životě a zastupování;

| 6. | vyzývá všechny politické strany, aby se v předvolební kampani i během voleb držely jakéhokoli násilí nebo podněcování k násilí a aby zabránily politicky motivovaným násilným střetům, ke kterým došlo v první půli roku 2013; vyjadřuje v tomto ohledu vážné znepokojení nad nedávným vzplanutím politicky motivovaného násilí, při kterém koncem října 2013 přišlo o život několik desítek lidí; |
| --- | --- |

6.

vyzývá všechny politické strany, aby se v předvolební kampani i během voleb držely jakéhokoli násilí nebo podněcování k násilí a aby zabránily politicky motivovaným násilným střetům, ke kterým došlo v první půli roku 2013; vyjadřuje v tomto ohledu vážné znepokojení nad nedávným vzplanutím politicky motivovaného násilí, při kterém koncem října 2013 přišlo o život několik desítek lidí;

| 7. | uznává potřebu usmíření obyvatelstva, spravedlnosti a určení odpovědnosti za zločiny spáchané během války za nezávislost v roce 1971; zdůrazňuje a podporuje důležitou roli, kterou v tomto směru hraje Mezinárodní trestní tribunál; |
| --- | --- |

7.

uznává potřebu usmíření obyvatelstva, spravedlnosti a určení odpovědnosti za zločiny spáchané během války za nezávislost v roce 1971; zdůrazňuje a podporuje důležitou roli, kterou v tomto směru hraje Mezinárodní trestní tribunál;

| 8. | vyjadřuje však politování nad tím, že v Bangladéši je stále více lidí, kteří čekají na trest smrti, a nad hromadnými rozsudky smrti při soudních procesech s účastníky vzpoury mezi jednotkami pohraniční stráže v roce 2009; trvá na uplatňování národních a mezinárodních standardů spravedlivého soudního řízení a zákonného procesu; |
| --- | --- |

8.

vyjadřuje však politování nad tím, že v Bangladéši je stále více lidí, kteří čekají na trest smrti, a nad hromadnými rozsudky smrti při soudních procesech s účastníky vzpoury mezi jednotkami pohraniční stráže v roce 2009; trvá na uplatňování národních a mezinárodních standardů spravedlivého soudního řízení a zákonného procesu;

| 9. | opakuje, že je důrazně proti ukládání trestu smrti ve všech případech a za jakýchkoli okolností, a žádá příslušné orgány v Bangladéši, aby zavedly oficiální moratorium na výkon poprav jakožto první krok na cestě k úplnému zrušení trestu smrti; |
| --- | --- |

9.

opakuje, že je důrazně proti ukládání trestu smrti ve všech případech a za jakýchkoli okolností, a žádá příslušné orgány v Bangladéši, aby zavedly oficiální moratorium na výkon poprav jakožto první krok na cestě k úplnému zrušení trestu smrti;

| 10. | vyzývá bangladéšskou vládu, aby obnovila podmínky příznivé pro organizace občanské společnosti – včetně obránců lidských práv –, které velice přispěly k rozvoji Bangladéše, aby mohly svobodně vyvíjet svou činnost; |
| --- | --- |

10.

vyzývá bangladéšskou vládu, aby obnovila podmínky příznivé pro organizace občanské společnosti – včetně obránců lidských práv –, které velice přispěly k rozvoji Bangladéše, aby mohly svobodně vyvíjet svou činnost;

| 11. | naléhavě vyzývá, aby bylo provedeno urychlené, nezávislé a transparentní vyšetřování případů porušení práv obránců lidských práv, mj. případů výhrůžek, útoků, zabití, mučení a špatného zacházení, a osoby odpovědné za takové jednání byly odhaleny a postaveny před soud; zejména zdůrazňuje případ dělnického vůdce Aminula Islama a novinářů Sagara Sarowara a Meherun Runiové; |
| --- | --- |

11.

naléhavě vyzývá, aby bylo provedeno urychlené, nezávislé a transparentní vyšetřování případů porušení práv obránců lidských práv, mj. případů výhrůžek, útoků, zabití, mučení a špatného zacházení, a osoby odpovědné za takové jednání byly odhaleny a postaveny před soud; zejména zdůrazňuje případ dělnického vůdce Aminula Islama a novinářů Sagara Sarowara a Meherun Runiové;

| 12. | vítá společnou iniciativu vlády Bangladéše a Mezinárodní organizace práce (MOP), která chce ve spolupráci se zástupci státní správy, zaměstnavatelů a pracovníků „zlepšit pracovní podmínky v odvětví výroby textilní konfekce“; naléhavě vyzývá evropské a další mezinárodní značky výrobců oděvů, aby naplnily sliby a přísliby, které daly poté, co se zřítila budova továrního komplexu Rana Plaza, mj. v rámci dohody o požární bezpečnosti a bezpečnosti budov v Bangladéši; |
| --- | --- |

12.

vítá společnou iniciativu vlády Bangladéše a Mezinárodní organizace práce (MOP), která chce ve spolupráci se zástupci státní správy, zaměstnavatelů a pracovníků „zlepšit pracovní podmínky v odvětví výroby textilní konfekce“; naléhavě vyzývá evropské a další mezinárodní značky výrobců oděvů, aby naplnily sliby a přísliby, které daly poté, co se zřítila budova továrního komplexu Rana Plaza, mj. v rámci dohody o požární bezpečnosti a bezpečnosti budov v Bangladéši;

| 13. | vyzývá bangladéšskou vládu, aby zrušila požadavek 30 % „míry zastupování“ pro registraci odborových svazů, aby rozšířila působnost zákona o podmínkách pracovního poměru i na kategorie pracovníků, které jsou z jeho působnosti v současné době vyňaty, aby přijala zákaz zasahování zaměstnavatelů do vnitřních záležitostí odborových svazů, aby rozšířila působnost zákona o podmínkách pracovního poměru tak, aby se vztahoval i na zóny vyrábějící pro export a aby přiznala práva na kolektivní vyjednávání i organizacím Workers’ Welfare Associations (WWA) a současně těmto organizacím usnadnila možnost registrovat se; |
| --- | --- |

13.

vyzývá bangladéšskou vládu, aby zrušila požadavek 30 % „míry zastupování“ pro registraci odborových svazů, aby rozšířila působnost zákona o podmínkách pracovního poměru i na kategorie pracovníků, které jsou z jeho působnosti v současné době vyňaty, aby přijala zákaz zasahování zaměstnavatelů do vnitřních záležitostí odborových svazů, aby rozšířila působnost zákona o podmínkách pracovního poměru tak, aby se vztahoval i na zóny vyrábějící pro export a aby přiznala práva na kolektivní vyjednávání i organizacím Workers’ Welfare Associations (WWA) a současně těmto organizacím usnadnila možnost registrovat se;

| 14. | očekává, že Bangladéš bude plně spolupracovat s orgány zřízenými smlouvami OSN a vydá trvalé pozvání pro zvláštní postupy Rady OSN pro lidská práva; |
| --- | --- |

14.

očekává, že Bangladéš bude plně spolupracovat s orgány zřízenými smlouvami OSN a vydá trvalé pozvání pro zvláštní postupy Rady OSN pro lidská práva;

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské službě pro vnější činnost, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, vládám a parlamentům členských států, Radě OSN pro lidská práva a vládě a parlamentu Bangladéše. |
| --- | --- |

15.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské službě pro vnější činnost, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, vládám a parlamentům členských států, Radě OSN pro lidská práva a vládě a parlamentu Bangladéše.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0230.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0100.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0027.

(4)  Úř. věst. C 294 E, 3.12.2009, s. 77.

(5)  Úř. věst. C 187 E, 24.7.2008, s. 240.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Katar: situace migrujících pracovníků

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 na téma Katar: situace migrujících pracovníků (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. března 2011 o vztazích Evropské unie s Radou pro spolupráci v Perském zálivu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. března 2011 o vztazích Evropské unie s Radou pro spolupráci v Perském zálivu (1),

| — | s ohledem na zasedání Smíšené rady EU – Rada pro spolupráci v Perském zálivu (GCC) a zasedání ministrů konané v Manámě (Bahrajn) dne 30. června 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zasedání Smíšené rady EU – Rada pro spolupráci v Perském zálivu (GCC) a zasedání ministrů konané v Manámě (Bahrajn) dne 30. června 2013,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin ze dne 18. prosince 1990, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin ze dne 18. prosince 1990,

| — | s ohledem na prohlášení Mezinárodní fotbalové federace (FIFA) ze dne 2. prosince 2010 týkající se rozhodnutí o tom, že se mistrovství světa ve fotbale v roce 2022 bude konat v Kataru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Mezinárodní fotbalové federace (FIFA) ze dne 2. prosince 2010 týkající se rozhodnutí o tom, že se mistrovství světa ve fotbale v roce 2022 bude konat v Kataru,

| — | s ohledem na skutečnost, že Katar dne 12. března 1998 ratifikoval úmluvu Mezinárodní organizace práce (MOP) týkající se nucené či povinné práce (C029), |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že Katar dne 12. března 1998 ratifikoval úmluvu Mezinárodní organizace práce (MOP) týkající se nucené či povinné práce (C029),

| — | s ohledem na rozhodnutí katarského ministra pro státní službu a bydlení týkající se uplatňování pracovního zákona č. 14/2004 o úpravě podmínek a postupů pro vydávání povolení katarským státním příslušníkům hodlajícím zaměstnávat zahraniční pracovníky ze dne 22. srpna 2005 a na katarský zákon o ručitelství č. 4 z roku 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí katarského ministra pro státní službu a bydlení týkající se uplatňování pracovního zákona č. 14/2004 o úpravě podmínek a postupů pro vydávání povolení katarským státním příslušníkům hodlajícím zaměstnávat zahraniční pracovníky ze dne 22. srpna 2005 a na katarský zákon o ručitelství č. 4 z roku 2009,

| — | s ohledem na zprávu z mise zvláštního zpravodaje OSN pro lidská práva migrantů Françoise Crépeaua ze dne 10. listopadu 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu z mise zvláštního zpravodaje OSN pro lidská práva migrantů Françoise Crépeaua ze dne 10. listopadu 2013,

| — | s ohledem na zprávy organizací Human Rights Watch (HRW) a Amnesty International (AI) o situaci pracovníků ve stavebnictví v Kataru před mistrovstvím světa a na nedávnou návštěvu generálního tajemníka AI v této zemi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy organizací Human Rights Watch (HRW) a Amnesty International (AI) o situaci pracovníků ve stavebnictví v Kataru před mistrovstvím světa a na nedávnou návštěvu generálního tajemníka AI v této zemi,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že se odhaduje, že v Kataru žije přibližně 1,35 milionu cizích státních příslušníků, kteří tvoří téměř 90 % pracovní síly země; vzhledem k tomu, že migranti jsou z velké části zaměstnáni v odvětvích stavebnictví, služeb a prací v domácnosti; vzhledem k tomu, že s ohledem na toto číslo vykazuje Katar nejvyšší poměr migrujících pracovníků vůči domácí populaci na světě; vzhledem k tomu, že se očekává příchod nejméně 500 000 dodatečných migrujících pracovníků do Kataru s cílem urychlit výstavbu v rámci příprav země na mistrovství světa ve fotbale, které se bude konat v roce 2022; vzhledem k tomu, že většina migrujících pracovníků pochází z Indie a Nepálu, ale také z Bangladéše, Pákistánu, Filipín a Srí Lanky; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že se odhaduje, že v Kataru žije přibližně 1,35 milionu cizích státních příslušníků, kteří tvoří téměř 90 % pracovní síly země; vzhledem k tomu, že migranti jsou z velké části zaměstnáni v odvětvích stavebnictví, služeb a prací v domácnosti; vzhledem k tomu, že s ohledem na toto číslo vykazuje Katar nejvyšší poměr migrujících pracovníků vůči domácí populaci na světě; vzhledem k tomu, že se očekává příchod nejméně 500 000 dodatečných migrujících pracovníků do Kataru s cílem urychlit výstavbu v rámci příprav země na mistrovství světa ve fotbale, které se bude konat v roce 2022; vzhledem k tomu, že většina migrujících pracovníků pochází z Indie a Nepálu, ale také z Bangladéše, Pákistánu, Filipín a Srí Lanky;

| B. | vzhledem k tomu, že podle čísel, která získala Mezinárodní konfederace odborových svazů (ITUC) od velvyslanectví Indie a Nepálu v Kataru, zahyne v Kataru každoročně v průměru 200 pracovníků z každé z těchto zemí, což je situace, která se může dále zhoršit v průběhu přípravy na mistrovství světa v roce 2022; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle čísel, která získala Mezinárodní konfederace odborových svazů (ITUC) od velvyslanectví Indie a Nepálu v Kataru, zahyne v Kataru každoročně v průměru 200 pracovníků z každé z těchto zemí, což je situace, která se může dále zhoršit v průběhu přípravy na mistrovství světa v roce 2022;

| C. | vzhledem k tomu, že Mezinárodní organizace práce (MOP) varuje, že Katar doposud plně neprovedl mezinárodní úmluvu zakazující využívání nucené či povinné práce, již ratifikoval v roce 1998; vzhledem k tomu, že MOP ustavila třístrannou komisi, jejímž úkolem je přezkoumat věcný stav a předložit vládě Kataru doporučení ohledně toho, jak dodržet své mezinárodní závazky; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Mezinárodní organizace práce (MOP) varuje, že Katar doposud plně neprovedl mezinárodní úmluvu zakazující využívání nucené či povinné práce, již ratifikoval v roce 1998; vzhledem k tomu, že MOP ustavila třístrannou komisi, jejímž úkolem je přezkoumat věcný stav a předložit vládě Kataru doporučení ohledně toho, jak dodržet své mezinárodní závazky;

| D. | vzhledem k tomu, že předseda katarské Národní komise pro lidská práva uznal, že „se vyskytly určité problémy“, a uvedl, že on sám i vláda vynakládají maximální možné úsilí, aby je napravili; vzhledem k tomu, že katarské úřady ohlásily, že pracovněprávní předpisy budou revidovány a buduje se ubytování pro pracovníky; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že předseda katarské Národní komise pro lidská práva uznal, že „se vyskytly určité problémy“, a uvedl, že on sám i vláda vynakládají maximální možné úsilí, aby je napravili; vzhledem k tomu, že katarské úřady ohlásily, že pracovněprávní předpisy budou revidovány a buduje se ubytování pro pracovníky;

| E. | vzhledem k tomu, že pravidla pro ručení za žádosti o vízum – tzv. „systém kafála“ – způsobují, že pracovníci nemohou změnit zaměstnání bez povolení zaměstnavatele a nemohou opustit zemi, aniž by jejich zaměstnavatel podepsal povolení vycestovat; vzhledem k tomu, že „systém kafála“ je často zneužíván tím, že zaměstnavatelé zabaví pracovníkům cestovní pas a zadržují jim mzdu, a také tím, že jsou pracovníkům účtovány poplatky za vízum ve výši až 3 500 US dolarů, které musí být uhrazeny „kafílovi“ (ručiteli), čímž pro migrující pracovníky vznikne velmi vysoký dluh; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že pravidla pro ručení za žádosti o vízum – tzv. „systém kafála“ – způsobují, že pracovníci nemohou změnit zaměstnání bez povolení zaměstnavatele a nemohou opustit zemi, aniž by jejich zaměstnavatel podepsal povolení vycestovat; vzhledem k tomu, že „systém kafála“ je často zneužíván tím, že zaměstnavatelé zabaví pracovníkům cestovní pas a zadržují jim mzdu, a také tím, že jsou pracovníkům účtovány poplatky za vízum ve výši až 3 500 US dolarů, které musí být uhrazeny „kafílovi“ (ručiteli), čímž pro migrující pracovníky vznikne velmi vysoký dluh;

| F. | vzhledem k tomu, že organizace ITUC podala v březnu 2013 stížnost u katarského ministerstva práce na některé katarské společnosti; vzhledem k tomu, že oddělení pro pracovní vztahy katarského ministerstva práce obdrželo v roce 2012 6 000 stížností pocházejících od pracovníků; vzhledem k tomu, že organizace ITUC a Mezinárodní organizace pracovníků ve stavebnictví a dřevostavbě (Building and Wood Workers’ International, BWI) tuto situaci odsoudily a společně u MOP podaly stížnosti týkající se pracovních podmínek a svobody sdružování v Kataru; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že organizace ITUC podala v březnu 2013 stížnost u katarského ministerstva práce na některé katarské společnosti; vzhledem k tomu, že oddělení pro pracovní vztahy katarského ministerstva práce obdrželo v roce 2012 6 000 stížností pocházejících od pracovníků; vzhledem k tomu, že organizace ITUC a Mezinárodní organizace pracovníků ve stavebnictví a dřevostavbě (Building and Wood Workers’ International, BWI) tuto situaci odsoudily a společně u MOP podaly stížnosti týkající se pracovních podmínek a svobody sdružování v Kataru;

| 1. | vyslovuje politování nad úmrtími z řad migrujících pracovníků v Kataru a vyjadřuje soustrast jejich rodinám; |
| --- | --- |

1.

vyslovuje politování nad úmrtími z řad migrujících pracovníků v Kataru a vyjadřuje soustrast jejich rodinám;

| 2. | je znepokojen situací migrujících pracovníků v Kataru, včetně: dlouhé pracovní doby, nebezpečných pracovních podmínek, nevyplácení mzdy po měsíce, zabavování cestovních pasů, nutnosti žít v přelidněných táborech, upírání práva na sdružování v odborech a neposkytování přístupu k pitné vodě v podmínkách extrémního horka; |
| --- | --- |

2.

je znepokojen situací migrujících pracovníků v Kataru, včetně: dlouhé pracovní doby, nebezpečných pracovních podmínek, nevyplácení mzdy po měsíce, zabavování cestovních pasů, nutnosti žít v přelidněných táborech, upírání práva na sdružování v odborech a neposkytování přístupu k pitné vodě v podmínkách extrémního horka;

| 3. | uznává výzvy, jimž čelí katarské úřady při správě vnitrostátní pracovní síly tvořené téměř z 90 % migrujícími pracovníky, i praktické obtíže spojené s prosazováním zákonů v této oblasti; |
| --- | --- |

3.

uznává výzvy, jimž čelí katarské úřady při správě vnitrostátní pracovní síly tvořené téměř z 90 % migrujícími pracovníky, i praktické obtíže spojené s prosazováním zákonů v této oblasti;

| 4. | vítá oznámení katarské vlády, že vypracuje černou listinu společností, které zneužívají migrující pracovníky; vítá úsilí vlády a obzvláště katarské Národní komise pro lidská práva o posílení informovanosti migrujících pracovníků ohledně jejich práv a povinností vyplývajících z mezinárodního práva; vítá v této souvislosti rozhodnutí uvedené komise, na jehož základě bude vytvořeno nové středisko, jehož posláním bude přijímat stížnosti migrujících pracovníků a řešit je; |
| --- | --- |

4.

vítá oznámení katarské vlády, že vypracuje černou listinu společností, které zneužívají migrující pracovníky; vítá úsilí vlády a obzvláště katarské Národní komise pro lidská práva o posílení informovanosti migrujících pracovníků ohledně jejich práv a povinností vyplývajících z mezinárodního práva; vítá v této souvislosti rozhodnutí uvedené komise, na jehož základě bude vytvořeno nové středisko, jehož posláním bude přijímat stížnosti migrujících pracovníků a řešit je;

| 5. | vyzývá katarské úřady, aby účinně uplatňovaly stávající právní předpisy v této oblasti, včetně prosazování zákazu zabavování cestovních pasů, stíhaly jejich porušování a ukládaly skutečné sankce společnostem či osobám, které porušují zákony, jejichž účelem je chránit práva migrantů; vítá závazek katarských úřadů, že přijmou právní předpisy o pracovnících v domácnostech, které budou zahrnovat účinnou ochranu pracovních práv a efektivní mechanismy zajišťování souladu; v této souvislosti vyzývá k urychlenému přijetí návrhu zákona o pracovnících v domácnostech, který je v současnosti přezkoumáván Nejvyšší radou pro otázky rodiny; konstatuje, že většinu pracovníků v domácnostech tvoří ženy; |
| --- | --- |

5.

vyzývá katarské úřady, aby účinně uplatňovaly stávající právní předpisy v této oblasti, včetně prosazování zákazu zabavování cestovních pasů, stíhaly jejich porušování a ukládaly skutečné sankce společnostem či osobám, které porušují zákony, jejichž účelem je chránit práva migrantů; vítá závazek katarských úřadů, že přijmou právní předpisy o pracovnících v domácnostech, které budou zahrnovat účinnou ochranu pracovních práv a efektivní mechanismy zajišťování souladu; v této souvislosti vyzývá k urychlenému přijetí návrhu zákona o pracovnících v domácnostech, který je v současnosti přezkoumáván Nejvyšší radou pro otázky rodiny; konstatuje, že většinu pracovníků v domácnostech tvoří ženy;

| 6. | vítá návrh příslušných vládních úřadů uvádějící, že vyšetří veškerá obvinění, a slib katarských úřadů, že zvýší počet inspektorů práce, kteří budou pověřeni dohledem nad řádným uplatňováním pracovněprávních předpisů; očekává, že inspektoři práce budou vyškoleni ve věci lidskoprávních standardů, a doufá, že jim při jejich práci budou nápomocni tlumočníci; |
| --- | --- |

6.

vítá návrh příslušných vládních úřadů uvádějící, že vyšetří veškerá obvinění, a slib katarských úřadů, že zvýší počet inspektorů práce, kteří budou pověřeni dohledem nad řádným uplatňováním pracovněprávních předpisů; očekává, že inspektoři práce budou vyškoleni ve věci lidskoprávních standardů, a doufá, že jim při jejich práci budou nápomocni tlumočníci;

| 7. | je znepokojen zadržováním osob pouze na základě toho, že „utekli“ od svého zaměstnavatele, a vyzývá katarské úřady, aby tyto praktiky ukončily; naléhavě také žádá, aby bylo všem migrantům, kteří byli zbaveni svobody, umožněno kontaktovat svou rodinu a konzulární zastoupení, aby měli přístup k právnímu zástupci a k tlumočníkovi a bylo jim umožněno rychle napadnout své zadržování; |
| --- | --- |

7.

je znepokojen zadržováním osob pouze na základě toho, že „utekli“ od svého zaměstnavatele, a vyzývá katarské úřady, aby tyto praktiky ukončily; naléhavě také žádá, aby bylo všem migrantům, kteří byli zbaveni svobody, umožněno kontaktovat svou rodinu a konzulární zastoupení, aby měli přístup k právnímu zástupci a k tlumočníkovi a bylo jim umožněno rychle napadnout své zadržování;

| 8. | vítá, že údajně došlo k pokroku ve věci vyřešení problémů francouzských hráčů fotbalu Zahira Belounise a Stéphana Morella, kteří se stali obětí systému ručitelství, a bylo jim proto zabráněno vycestovat ze země, a vyzývá katarské úřady a organizaci FIFA, aby zajistily, že se takováto situace nebude opakovat; |
| --- | --- |

8.

vítá, že údajně došlo k pokroku ve věci vyřešení problémů francouzských hráčů fotbalu Zahira Belounise a Stéphana Morella, kteří se stali obětí systému ručitelství, a bylo jim proto zabráněno vycestovat ze země, a vyzývá katarské úřady a organizaci FIFA, aby zajistily, že se takováto situace nebude opakovat;

| 9. | vyzývá Katar, aby ratifikoval Mezinárodní úmluvu o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Katar, aby ratifikoval Mezinárodní úmluvu o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech;

| 10. | vyzývá Katar, aby ratifikoval úmluvy MOP, včetně úmluv o migrujících pracovnících, svobodě sdružování, právu organizovat se a kolektivně vyjednávat, pracovnících v domácnosti a soukromých pracovních agenturách, a aby zvážil, zda by nebylo vhodné požádat MOP o technickou podporu s cílem zajistit, aby katarské právní předpisy a praxe byly v souladu s těmito úmluvami; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Katar, aby ratifikoval úmluvy MOP, včetně úmluv o migrujících pracovnících, svobodě sdružování, právu organizovat se a kolektivně vyjednávat, pracovnících v domácnosti a soukromých pracovních agenturách, a aby zvážil, zda by nebylo vhodné požádat MOP o technickou podporu s cílem zajistit, aby katarské právní předpisy a praxe byly v souladu s těmito úmluvami;

| 11. | vyzývá k vybudování dalších ubytoven pro migrující pracovníky, se zvláštním důrazem na ubytovny pro ženy a děti, které by odpovídaly jejich potřebám; vítá oznámení ze dne 9. listopadu 2013 ohledně vybudování ubytovacích prostor pro 60 000 pracovníků, které mají být otevřeny v prosinci 2013; |
| --- | --- |

11.

vyzývá k vybudování dalších ubytoven pro migrující pracovníky, se zvláštním důrazem na ubytovny pro ženy a děti, které by odpovídaly jejich potřebám; vítá oznámení ze dne 9. listopadu 2013 ohledně vybudování ubytovacích prostor pro 60 000 pracovníků, které mají být otevřeny v prosinci 2013;

| 12. | opakuje, že ratifikace a plné provedení Mezinárodní úmluvy o ochraně a právech migrujících pracovníků a členů jejich rodiny ze strany členských států Rady pro spolupráci v Perském zálivu (GCC), včetně Kataru, by měly hrát klíčovou úlohu ve vztazích mezi EU a GCC; |
| --- | --- |

12.

opakuje, že ratifikace a plné provedení Mezinárodní úmluvy o ochraně a právech migrujících pracovníků a členů jejich rodiny ze strany členských států Rady pro spolupráci v Perském zálivu (GCC), včetně Kataru, by měly hrát klíčovou úlohu ve vztazích mezi EU a GCC;

| 13. | apeluje na smysl pro odpovědnost velkých evropských společností, které v Kataru budují stadiony nebo jiné projekty v oblasti infrastruktury a které by měly zaručovat pracovní podmínky odpovídající mezinárodním lidskoprávním standardům, a vybízí členské státy EU, aby přijaly opatření s cílem zajistit, aby jejich projektantské, stavební a konzultantské firmy dodržovaly pokyny OECD a tzv. „Ruggieho zásady“; |
| --- | --- |

13.

apeluje na smysl pro odpovědnost velkých evropských společností, které v Kataru budují stadiony nebo jiné projekty v oblasti infrastruktury a které by měly zaručovat pracovní podmínky odpovídající mezinárodním lidskoprávním standardům, a vybízí členské státy EU, aby přijaly opatření s cílem zajistit, aby jejich projektantské, stavební a konzultantské firmy dodržovaly pokyny OECD a tzv. „Ruggieho zásady“;

| 14. | vyzývá katarské úřady, aby úzce spolupracovaly s příslušnými orgány zemí původu migrujících pracovníků, které by měly monitorovat úlohu náborových agentur, které Kataru dodávají migrující pracovníky; vyzývá ESVČ, aby podpořila vlády vysílajících zemí, především v Asii, v jejich úsilí lépe zacházet s migrující pracovní silou; |
| --- | --- |

14.

vyzývá katarské úřady, aby úzce spolupracovaly s příslušnými orgány zemí původu migrujících pracovníků, které by měly monitorovat úlohu náborových agentur, které Kataru dodávají migrující pracovníky; vyzývá ESVČ, aby podpořila vlády vysílajících zemí, především v Asii, v jejich úsilí lépe zacházet s migrující pracovní silou;

| 15. | vítá výzvu mezinárodního odborového svazu hráčů fotbalu FIFPro, aby FIFA a MOP jmenovaly nezávislé odborníky na podmínky na pracovišti, kterým by byl umožněn přístup na všechna dotčená staveniště a svěřena pravomoc předkládat závazná doporučení s cílem zaručit, aby byly v Kataru dodržovány mezinárodní pracovněprávní standardy; |
| --- | --- |

15.

vítá výzvu mezinárodního odborového svazu hráčů fotbalu FIFPro, aby FIFA a MOP jmenovaly nezávislé odborníky na podmínky na pracovišti, kterým by byl umožněn přístup na všechna dotčená staveniště a svěřena pravomoc předkládat závazná doporučení s cílem zaručit, aby byly v Kataru dodržovány mezinárodní pracovněprávní standardy;

| 16. | připomíná organizaci FIFA, že její odpovědnost jde nad rámec rozvoje fotbalu a organizování sportovních soutěží, a vyzývá tuto organizaci, aby za aktivní podpory svých evropských členů vyslala jasný a silný signál Kataru, že je nezbytné zabránit tomu, aby byly přípravy na mistrovství světa ve fotbale v roce 2022 zastíněny obviněními, že v zemi dochází k nucené práci; |
| --- | --- |

16.

připomíná organizaci FIFA, že její odpovědnost jde nad rámec rozvoje fotbalu a organizování sportovních soutěží, a vyzývá tuto organizaci, aby za aktivní podpory svých evropských členů vyslala jasný a silný signál Kataru, že je nezbytné zabránit tomu, aby byly přípravy na mistrovství světa ve fotbale v roce 2022 zastíněny obviněními, že v zemi dochází k nucené práci;

| 17. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Kataru, vládám a parlamentům členských států Rady pro spolupráci v Perském zálivu, Mezinárodní fotbalové federaci (FIFA), Unii evropských fotbalových svazů (UEFA), Mezinárodní organizaci práce a vysokému komisaři OSN pro lidská práva. |
| --- | --- |

17.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise/vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Kataru, vládám a parlamentům členských států Rady pro spolupráci v Perském zálivu, Mezinárodní fotbalové federaci (FIFA), Unii evropských fotbalových svazů (UEFA), Mezinárodní organizaci práce a vysokému komisaři OSN pro lidská práva.

---

(1)  Úř. věst. C 247 E, 17.8.2012, s. 1.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Spravedlivá justice v Bolívii, zejména případy Előda Tóásóa and Maria Tadiće

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o spravedlnosti justice v Bolívii a zejména o případech Előda Tóásóa a Maria Tadiće (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, zejména na články 9 a 10 této deklarace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, zejména na články 9 a 10 této deklarace,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, jenž byl podepsán a ratifikován Bolívií, a zejména na články 9, 10, 14, 15 a 16 tohoto paktu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, jenž byl podepsán a ratifikován Bolívií, a zejména na články 9, 10, 14, 15 a 16 tohoto paktu,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, jež byla podepsána a ratifikována Bolívií, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, jež byla podepsána a ratifikována Bolívií,

| — | s ohledem na Evropskou úmluvu o lidských právech, zejména na články 1, 2, 3, 5, 6 a 7 této úmluvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou úmluvu o lidských právech, zejména na články 1, 2, 3, 5, 6 a 7 této úmluvy,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na články 47 a 48 této listiny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na články 47 a 48 této listiny,

| — | s ohledem na Americkou úmluvu o lidských právech, jež byla podepsána a ratifikována Bolívií, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Americkou úmluvu o lidských právech, jež byla podepsána a ratifikována Bolívií,

| — | s ohledem na Meziamerickou úmluvu o předcházení mučení a jeho trestání, jež byla podepsána a ratifikována Bolívií, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Meziamerickou úmluvu o předcházení mučení a jeho trestání, jež byla podepsána a ratifikována Bolívií,

| — | s ohledem na bolivijskou ústavu a na bolivijský občanský soudní řád, |
| --- | --- |

—

s ohledem na bolivijskou ústavu a na bolivijský občanský soudní řád,

| — | s ohledem na prohlášení výboru pro lidská práva, menšiny a občanské a náboženské záležitosti a výboru pro zahraniční věci maďarského Národního shromáždění ze dne 23. května 2012, s ohledem na prohlášení přijaté dne 12. června 2012 bolivijskou poslaneckou sněmovnou v návaznosti na maďarské prohlášení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení výboru pro lidská práva, menšiny a občanské a náboženské záležitosti a výboru pro zahraniční věci maďarského Národního shromáždění ze dne 23. května 2012, s ohledem na prohlášení přijaté dne 12. června 2012 bolivijskou poslaneckou sněmovnou v návaznosti na maďarské prohlášení,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci v Bolívii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci v Bolívii,

| — | s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 122 odst. 5 a čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že dne 16. dubna 2009 bolivijské speciální jednotky zadržely v bolivijském městě Santa Cruz de la Sierra maďarského občana Előda Tóásóa a chorvatského občana Maria Tadiće; vzhledem k tomu, že další tři osoby, jmenovitě rumunský občan Árpád Magyarosi, irský občan Michael Martin Dwyer a maďarský občan Eduardo Rózsa-Flores, zemřely během přestřelky; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 16. dubna 2009 bolivijské speciální jednotky zadržely v bolivijském městě Santa Cruz de la Sierra maďarského občana Előda Tóásóa a chorvatského občana Maria Tadiće; vzhledem k tomu, že další tři osoby, jmenovitě rumunský občan Árpád Magyarosi, irský občan Michael Martin Dwyer a maďarský občan Eduardo Rózsa-Flores, zemřely během přestřelky;

| B. | vzhledem k tomu, že od uvedeného dne se Előd Tóásó a Mario Tadić nacházejí ve vyšetřovací vazbě, aniž proti nim bylo vzneseno obvinění, což je v rozporu s bolivijským právem, podle něhož je možné držet osoby ve vyšetřovací vazbě maximálně po dobu 36 měsíců; vzhledem k tomu, že tato lhůta vypršela dne 16. dubna 2012; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že od uvedeného dne se Előd Tóásó a Mario Tadić nacházejí ve vyšetřovací vazbě, aniž proti nim bylo vzneseno obvinění, což je v rozporu s bolivijským právem, podle něhož je možné držet osoby ve vyšetřovací vazbě maximálně po dobu 36 měsíců; vzhledem k tomu, že tato lhůta vypršela dne 16. dubna 2012;

| C. | vzhledem k tomu, že při zatýkání a během trestního řízení byla údajně porušována základní lidská práva Előda Tóásóa a Maria Tadiće; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že při zatýkání a během trestního řízení byla údajně porušována základní lidská práva Előda Tóásóa a Maria Tadiće;

| D. | vzhledem k tomu, že dne 18. května 2010, tj. když se již Előd Tóásó a Mario Tadić nacházeli ve vazbě, byl novelizován článek 239 bolivijského občanského soudního řádu upravující délku vyšetřovací vazby tak, že maximální délka této vazby byla prodloužena ze 12 na 36 měsíců se zpětnou platností; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dne 18. května 2010, tj. když se již Előd Tóásó a Mario Tadić nacházeli ve vazbě, byl novelizován článek 239 bolivijského občanského soudního řádu upravující délku vyšetřovací vazby tak, že maximální délka této vazby byla prodloužena ze 12 na 36 měsíců se zpětnou platností;

| E. | vzhledem k tomu, že dne 17. prosince 2010 byla veřejně vznesena obvinění z terorismu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dne 17. prosince 2010 byla veřejně vznesena obvinění z terorismu;

| F. | vzhledem k tomu, že pracovní skupina OSN pro nezákonné zadržování ve stanovisku č. 63/2011 (o Bolivijském mnohonárodnostním státu) uvádí, že Bolívie v několika bodech porušila Všeobecnou deklaraci lidských práv, a potvrzuje, že Előd Tóásó byl zatčen bez soudního příkazu a že je vězněn nezákonně; vzhledem k tomu, že pracovní skupina OSN proto bolivijskou vládu vyzvala k okamžitému propuštění Előda Tóásóa; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že pracovní skupina OSN pro nezákonné zadržování ve stanovisku č. 63/2011 (o Bolivijském mnohonárodnostním státu) uvádí, že Bolívie v několika bodech porušila Všeobecnou deklaraci lidských práv, a potvrzuje, že Előd Tóásó byl zatčen bez soudního příkazu a že je vězněn nezákonně; vzhledem k tomu, že pracovní skupina OSN proto bolivijskou vládu vyzvala k okamžitému propuštění Előda Tóásóa;

| 1. | vyzývá bolivijské orgány, aby Elődu Tóásóvi a Mariovi Tadićovi zajistily spravedlivý a nezávislý proces; |
| --- | --- |

1.

vyzývá bolivijské orgány, aby Elődu Tóásóvi a Mariovi Tadićovi zajistily spravedlivý a nezávislý proces;

| 2. | bere na vědomí zprávu přijatou a následně hojně šířenou bolivijským parlamentem, která vychází z jeho vlastního politického vyšetřování případu; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí zprávu přijatou a následně hojně šířenou bolivijským parlamentem, která vychází z jeho vlastního politického vyšetřování případu;

| 3. | žádá nezávislé vyšetření smrti Árpáda Magyarosiho, Michaela Martina Dwyera a Eduarda Rózsa-Florese, na němž by spolupracovali mezinárodní odborníci; |
| --- | --- |

3.

žádá nezávislé vyšetření smrti Árpáda Magyarosiho, Michaela Martina Dwyera a Eduarda Rózsa-Florese, na němž by spolupracovali mezinárodní odborníci;

| 4. | vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost, aby tomuto případu věnovala vysokou pozornost v rámci svých vztahů s bolivijskou vládou, a aby v této věci přijala konkrétní opatření; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost, aby tomuto případu věnovala vysokou pozornost v rámci svých vztahů s bolivijskou vládou, a aby v této věci přijala konkrétní opatření;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisí, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, vládám a parlamentům členských států, vládě a Mnohonárodnímu legislativnímu shromáždění Bolivijského mnohonárodnostního státu, generálnímu tajemníkovi Organizace amerických států, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů a Radě OSN pro lidská práva. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisí, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, vládám a parlamentům členských států, vládě a Mnohonárodnímu legislativnímu shromáždění Bolivijského mnohonárodnostního státu, generálnímu tajemníkovi Organizace amerických států, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů a Radě OSN pro lidská práva.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament

Úterý, 19. listopadu 2013

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o uzavření interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení,

| — | s ohledem na články 310, 311, 312 a 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 310, 311, 312 a 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2012 v zájmu dosažení pozitivního výsledku při postupu schvalování víceletého finančního rámce na období 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2012 v zájmu dosažení pozitivního výsledku při postupu schvalování víceletého finančního rámce na období 2014–2020 (1),

| — | s ohledem na závěry zasedání Evropské rady přijaté dne 8. února 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady přijaté dne 8. února 2013,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2013 o závěrech ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 7.–8. 2013 února, týkajících se víceletého finančního rámce (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2013 o závěrech ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 7.–8. 2013 února, týkajících se víceletého finančního rámce (2),

| — | s ohledem na závěry zasedání Evropské rady přijaté dne 28. června 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady přijaté dne 28. června 2013,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 3. července 2013 o politické dohodě o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 3. července 2013 o politické dohodě o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 (3),

| — | s ohledem na čl. 127 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 127 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0337/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že dne 27. června 2013 bylo na nejvyšší politické úrovni mezi Evropským parlamentem, irským předsednictvím Rady a Komisí dosaženo politické dohody na víceletém finančním rámci (VFR) na období 2014–2020 a na nové interinstitucionální dohodě; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 27. června 2013 bylo na nejvyšší politické úrovni mezi Evropským parlamentem, irským předsednictvím Rady a Komisí dosaženo politické dohody na víceletém finančním rámci (VFR) na období 2014–2020 a na nové interinstitucionální dohodě;

| B. | vzhledem k tomu, že byla poprvé použita nová ustanovení týkající se VFR, která byla zavedena Lisabonskou smlouvou, zejména pokud jde o významnější úlohu a větší výsady, jichž se na jejich základě dostává Evropskému parlamentu; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že byla poprvé použita nová ustanovení týkající se VFR, která byla zavedena Lisabonskou smlouvou, zejména pokud jde o významnější úlohu a větší výsady, jichž se na jejich základě dostává Evropskému parlamentu;

| C. | vzhledem k tomu, že v souvislosti s VFR je záhodno přijmout interinstitucionální dohodu s cílem zavést rozpočtovou kázeň a zlepšit fungování ročního rozpočtového procesu a spolupráci mezi orgány v rozpočtových záležitostech; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v souvislosti s VFR je záhodno přijmout interinstitucionální dohodu s cílem zavést rozpočtovou kázeň a zlepšit fungování ročního rozpočtového procesu a spolupráci mezi orgány v rozpočtových záležitostech;

| 1. | přijímá dosaženou politickou dohodu na VFR na období 2014–2020 a na nové interinstitucionální dohodě; je rozhodnut, že v průběhu nadcházejících rozpočtových procesů plně využije nově zřízené nástroje, zejména pokud jde o pružnost; |
| --- | --- |

1.

přijímá dosaženou politickou dohodu na VFR na období 2014–2020 a na nové interinstitucionální dohodě; je rozhodnut, že v průběhu nadcházejících rozpočtových procesů plně využije nově zřízené nástroje, zejména pokud jde o pružnost;

| 2. | zdůrazňuje, že dlouhá a náročná jednání jak v Radě, tak na interinstitucionální úrovni, a jejich výsledek představují neuspokojivé provádění nových ustanovení týkajících se VFR, která byla zavedena Lisabonskou smlouvou, zejména pokud jde o významnější úlohu a větší výsady, jichž se na jejich základě dostalo Evropskému parlamentu; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že dlouhá a náročná jednání jak v Radě, tak na interinstitucionální úrovni, a jejich výsledek představují neuspokojivé provádění nových ustanovení týkajících se VFR, která byla zavedena Lisabonskou smlouvou, zejména pokud jde o významnější úlohu a větší výsady, jichž se na jejich základě dostalo Evropskému parlamentu;

| 3. | odsuzuje vyjednávací strategii Rady, v jejímž rámci byli vyjednavači vázáni závěry Evropské rady ze dne 8. února 2013 v záležitostech, které spadají do působnosti řádného legislativního postupu, jako jsou podrobná kritéria pro přidělování prostředků, finanční krytí u jednotlivých programů nebo příjemců a diskreční finanční příděly, kterými se upravuje výše vnitrostátních příjmů z rozpočtu Unie, což ve svém důsledku oběma složkám legislativního orgánu znemožnilo vést řádná jednání; |
| --- | --- |

3.

odsuzuje vyjednávací strategii Rady, v jejímž rámci byli vyjednavači vázáni závěry Evropské rady ze dne 8. února 2013 v záležitostech, které spadají do působnosti řádného legislativního postupu, jako jsou podrobná kritéria pro přidělování prostředků, finanční krytí u jednotlivých programů nebo příjemců a diskreční finanční příděly, kterými se upravuje výše vnitrostátních příjmů z rozpočtu Unie, což ve svém důsledku oběma složkám legislativního orgánu znemožnilo vést řádná jednání;

| 4. | vyjadřuje dále politování nad tím, že četné kontakty a setkání, k nimž došlo v uplynulých několika letech mezi delegací Parlamentu a řadou po sobě jdoucích předsednictví Rady, nijak neovlivnily ducha, harmonogram nebo obsah jednání nebo stanovisko Rady, ani potřebu rozlišovat legislativní a rozpočtové aspekty dohody na VFR; |
| --- | --- |

4.

vyjadřuje dále politování nad tím, že četné kontakty a setkání, k nimž došlo v uplynulých několika letech mezi delegací Parlamentu a řadou po sobě jdoucích předsednictví Rady, nijak neovlivnily ducha, harmonogram nebo obsah jednání nebo stanovisko Rady, ani potřebu rozlišovat legislativní a rozpočtové aspekty dohody na VFR;

| 5. | dospívá k závěru, že v souladu s čl. 312 odst. 5 Smlouvy o fungování EU by v budoucnu měla být definována alternativní pracovní ujednání usnadňující přijetí VFR, která zajistí, aby byly plně respektovány legislativní a rozpočtové pravomoci Parlamentu tak, jak mu je přiznává Smlouva o fungování EU, aby Rada skutečně vyjednávala i o těch částech právních základů pro programy, které související s VFR, a aby Evropská rada neporušovala Smlouvu o fungování EU tím, že se bude chovat jako legislativní orgán; |
| --- | --- |

5.

dospívá k závěru, že v souladu s čl. 312 odst. 5 Smlouvy o fungování EU by v budoucnu měla být definována alternativní pracovní ujednání usnadňující přijetí VFR, která zajistí, aby byly plně respektovány legislativní a rozpočtové pravomoci Parlamentu tak, jak mu je přiznává Smlouva o fungování EU, aby Rada skutečně vyjednávala i o těch částech právních základů pro programy, které související s VFR, a aby Evropská rada neporušovala Smlouvu o fungování EU tím, že se bude chovat jako legislativní orgán;

| 6. | vyzývá Rozpočtový výbor, aby ve spolupráci s Výborem pro ústavní záležitosti navrhl nezbytné závěry a v řádném termínu před povolební revizí v roce 2016 předložil nové návrhy týkající se způsobu vedení jednání o VFR, aby byla zajištěna demokratická a transparentní povaha celého procesu sestavování rozpočtu; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Rozpočtový výbor, aby ve spolupráci s Výborem pro ústavní záležitosti navrhl nezbytné závěry a v řádném termínu před povolební revizí v roce 2016 předložil nové návrhy týkající se způsobu vedení jednání o VFR, aby byla zajištěna demokratická a transparentní povaha celého procesu sestavování rozpočtu;

| 7. | schvaluje uzavření níže uvedené dohody; |
| --- | --- |

7.

schvaluje uzavření níže uvedené dohody;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady a předsedou Komise tuto dohodu podepsal a zajistil její zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady a předsedou Komise tuto dohodu podepsal a zajistil její zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí i s přílohou pro informaci Radě a Komisi. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí i s přílohou pro informaci Radě a Komisi.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0360.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0078.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0304.

---

PŘÍLOHA

INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODA MEZI EVROPSKÝM PARLAMENTEM, RADOU A KOMISÍ O ROZPOČTOVÉ KÁZNI, O SPOLUPRÁCI V ROZPOČTOVÝCH ZÁLEŽITOSTECH A O ŘÁDNÉM FINANČNÍM ŘÍZENÍ

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá interinstitucionální dohodě zveřejněné v Úř. věst. C 373 ze dne 20. prosince 2013, s. 1.)

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 19. listopadu 2013

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Víceletý finanční rámec na období 2014–2020 ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Zvláštní legislativní postup – souhlas)

(2016/C 436/11)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady (COM(2011)0398 ve znění COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady (COM(2011)0398 ve znění COM(2012)0388),

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady (11791/2013) a korigendum Rady k tomuto návrhu ze dne 14. listopadu 2013 (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady (11791/2013) a korigendum Rady k tomuto návrhu ze dne 14. listopadu 2013 (11791/2013 COR 1),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 312 Smlouvy o fungování Evropské unie and článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (C7–0238/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 312 Smlouvy o fungování Evropské unie and článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (C7–0238/2013),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2012 v zájmu dosažení kladného výsledku postupu schvalování víceletého finančního rámce (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2012 v zájmu dosažení kladného výsledku postupu schvalování víceletého finančního rámce (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2013 o závěrech zasedání Evropské rady ve dnech 7.–8. února 2013 týkajících se víceletého finančního rámce (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2013 o závěrech zasedání Evropské rady ve dnech 7.–8. února 2013 týkajících se víceletého finančního rámce (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 3. července 2013 o politické dohodě o víceletém finančním rámci pro období 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 3. července 2013 o politické dohodě o víceletém finančním rámci pro období 2014–2020 (3),

| — | s ohledem na článek 75 a čl. 81 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 75 a čl. 81 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Rozpočtového výboru, stanovisko Výboru pro regionální rozvoj a dopis Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rozpočtového výboru, stanovisko Výboru pro regionální rozvoj a dopis Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0389/2013),

| 1. | souhlasí s návrhem nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020, a to ve znění uvedeném v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s návrhem nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020, a to ve znění uvedeném v příloze k tomuto usnesení;

| 2. | schvaluje společná prohlášení Parlamentu, Rady a Komise, která jsou připojena k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společná prohlášení Parlamentu, Rady a Komise, která jsou připojena k tomuto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2012)0360.

(2)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0078.

(3)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0304.

---

PŘÍLOHA 1

NÁVRH NAŘÍZENÍ RADY, KTERÝM SE STANOVÍ VÍCELETÝ FINANČNÍ RÁMEC NA OBDOBÍ 2014–2020

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013.)

---

PŘÍLOHA 2

PROHLÁŠENÍ

Společné prohlášení o vlastních zdrojích

| 1. | Podle článku 311 SFEU si Unie zajistí prostředky nezbytné pro dosažení svých cílů a pro úspěšné provádění svých politik; uvedený článek rovněž stanoví, že rozpočet je financován plně z vlastních zdrojů, přičemž jiné příjmy tím nejsou dotčeny. Článek 311 třetí pododstavec říká, že Rada přijme zvláštním legislativním postupem jednomyslně po konzultaci s Evropským parlamentem rozhodnutí o systému vlastních zdrojů a že v této souvislosti může zřídit nové kategorie vlastních zdrojů nebo zrušit stávající kategorii. |
| --- | --- |

1.

Podle článku 311 SFEU si Unie zajistí prostředky nezbytné pro dosažení svých cílů a pro úspěšné provádění svých politik; uvedený článek rovněž stanoví, že rozpočet je financován plně z vlastních zdrojů, přičemž jiné příjmy tím nejsou dotčeny. Článek 311 třetí pododstavec říká, že Rada přijme zvláštním legislativním postupem jednomyslně po konzultaci s Evropským parlamentem rozhodnutí o systému vlastních zdrojů a že v této souvislosti může zřídit nové kategorie vlastních zdrojů nebo zrušit stávající kategorii.

| 2. | Na tomto základě předložila Komise v červnu roku 2011 soubor návrhů na reformu systému vlastních zdrojů Unie. Evropská rada se na svém zasedání ve dnech 7. a 8. února dohodla, že by se úprava vlastních zdrojů měla řídit obecnými cíli jednoduchosti, transparentnosti a spravedlnosti. Kromě toho Evropská rada vyzvala Radu, aby pokračovala v práci na návrhu Komise týkajícím se nového vlastního zdroje založeného na dani z přidané hodnoty (DPH). Dále vyzvala členské státy účastnící se posílené spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí, aby posoudily, zda by se tato daň mohla stát novým vlastním zdrojem rozpočtu EU. |
| --- | --- |

2.

Na tomto základě předložila Komise v červnu roku 2011 soubor návrhů na reformu systému vlastních zdrojů Unie. Evropská rada se na svém zasedání ve dnech 7. a 8. února dohodla, že by se úprava vlastních zdrojů měla řídit obecnými cíli jednoduchosti, transparentnosti a spravedlnosti. Kromě toho Evropská rada vyzvala Radu, aby pokračovala v práci na návrhu Komise týkajícím se nového vlastního zdroje založeného na dani z přidané hodnoty (DPH). Dále vyzvala členské státy účastnící se posílené spolupráce v oblasti daně z finančních transakcí, aby posoudily, zda by se tato daň mohla stát novým vlastním zdrojem rozpočtu EU.

| 3. | Otázka vlastních zdrojů vyžaduje další práci. Za tímto účelem bude svolána skupina na vysoké úrovni sestávající z členů jmenovaných Evropským parlamentem, Radou a Komisí. Tato skupina zohlední veškeré stávající či budoucí podněty ze strany uvedených tří evropských orgánů a vnitrostátních parlamentů. Ve své činnosti by měla vycházet z náležitých odborných znalostí, jimiž disponují mimo jiné vnitrostátní rozpočtové a fiskální orgány, ale také nezávislí odborníci. |
| --- | --- |

3.

Otázka vlastních zdrojů vyžaduje další práci. Za tímto účelem bude svolána skupina na vysoké úrovni sestávající z členů jmenovaných Evropským parlamentem, Radou a Komisí. Tato skupina zohlední veškeré stávající či budoucí podněty ze strany uvedených tří evropských orgánů a vnitrostátních parlamentů. Ve své činnosti by měla vycházet z náležitých odborných znalostí, jimiž disponují mimo jiné vnitrostátní rozpočtové a fiskální orgány, ale také nezávislí odborníci.

| 4. | Skupina provede celkový přezkum systému vlastních zdrojů, a to z hlediska obecných cílů jednoduchosti, transparentnosti, spravedlnosti a demokratické odpovědnosti. První hodnocení bude k dispozici na konci roku 2014. Pokrok dosažený v práci bude přinejmenším jednou za šest měsíců prostřednictvím pravidelných zasedání vyhodnocován na politické úrovni. |
| --- | --- |

4.

Skupina provede celkový přezkum systému vlastních zdrojů, a to z hlediska obecných cílů jednoduchosti, transparentnosti, spravedlnosti a demokratické odpovědnosti. První hodnocení bude k dispozici na konci roku 2014. Pokrok dosažený v práci bude přinejmenším jednou za šest měsíců prostřednictvím pravidelných zasedání vyhodnocován na politické úrovni.

| 5. | Vnitrostátní parlamenty budou pozvány na interinstitucionální konferenci během roku 2016 s cílem posoudit výsledek této práce. |
| --- | --- |

5.

Vnitrostátní parlamenty budou pozvány na interinstitucionální konferenci během roku 2016 s cílem posoudit výsledek této práce.

| 6. | Na základě výsledků této práce Komise zhodnotí, zda je vhodné předložit nové iniciativy týkající se vlastních zdrojů. Toto hodnocení bude probíhat souběžně s přezkumem uvedeným v článku 1a nařízení o víceletém finančním rámci, aby byly zváženy případné reformy pro období, na něž se bude vztahovat příští víceletý finanční rámec. |
| --- | --- |

6.

Na základě výsledků této práce Komise zhodnotí, zda je vhodné předložit nové iniciativy týkající se vlastních zdrojů. Toto hodnocení bude probíhat souběžně s přezkumem uvedeným v článku 1a nařízení o víceletém finančním rámci, aby byly zváženy případné reformy pro období, na něž se bude vztahovat příští víceletý finanční rámec.

Společné prohlášení o zlepšení efektivnosti veřejných výdajů v oblastech, ve kterých EU vykonává činnost

Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že budou společně pracovat na tom, aby bylo dosaženo úspor nákladů a lepší součinnosti na vnitrostátní i evropské úrovni, a zlepšila se tak efektivnost veřejných výdajů v oblastech, ve kterých EU vykonává činnost. Za tímto účelem budou uvedené orgány, jak budou považovat za nejvhodnější, stavět mimo jiné na znalostech osvědčených postupů, sdílení informací i na dostupném nezávislém hodnocení. Výsledky by měly být k dispozici a sloužit jako základ pro návrh Komise týkající se příštího víceletého finančního rámce.

Společné prohlášení

Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly na tom, že součástí ročních rozpočtových procesů pro víceletý finanční rámec na období 2014–2020 budou v příslušných případech prvky související s problematikou rovnosti žen a mužů, přičemž se zohlední, jak celkový finanční rámec Unie přispívá k posilování této rovnosti (a jak zajišťuje začleňování hlediska rovnosti žen a mužů).

Společné prohlášení k článku 15 nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020

Orgány souhlasí s následujícím použitím částek uvedených v článku 15 nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020: 2143 milionů EUR na zaměstnanost mladých lidí, 200 milionů na Horizont 2020, 150 milionů na Erasmus a 50 milionů na program COSME.

Prohlášení Evropské komise o vnitrostátních prohlášeních řídících subjektů

Ve svém usnesení ze dne 17. dubna 2013 o udělení absolutoria Evropský parlament požádal o vytvoření vzoru pro vnitrostátní prohlášení řídících subjektů, jež mají na odpovídající politické úrovni vydávat členské státy. Komise je připravena se touto žádostí zabývat a je ochotna přizvat Evropský parlament a Radu k účasti v pracovní skupině s cílem vydat doporučení do konce tohoto roku.

Prohlášení Evropské komise o přezkumu/revizi

V souvislosti s článkem 1a nařízení o víceletém finančním rámci a s ohledem na výsledky uvedeného přezkumu Komise potvrzuje záměr předložit legislativní návrhy na revizi uvedeného nařízení. V této souvislosti bude věnovat zvláštní pozornost fungování celkového rozpětí pro platby, aby byla po celé období zajištěna dostupnost celkového stropu plateb. Rovněž se bude zabývat vývojem celkového rozpětí pro závazky. Komise také zohlední zvláštní požadavky programu Horizont 2020. Kromě toho Komise posoudí otázku uvedení návrhů týkajících se nadcházejícího víceletého finančního rámce v soulad s politickými cykly orgánů EU.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Návrh opravného rozpočtu č. 7/2013 – Posílení Evropského sociálního fondu (ESF) pro snížení nezaměstnanosti mládeže, chudoby a sociálního vyloučení ve Francii, Itálii a Španělsku

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 7/2013 na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o Euratomu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o Euratomu,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1),

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013, přijatý s konečnou platností dne 12. prosince 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013, přijatý s konečnou platností dne 12. prosince 2012 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 7/2013, který Komise přijala dne 25. července 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 7/2013, který Komise přijala dne 25. července 2013 (COM(2013)0557),

| — | s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2013, který Rada přijala dne 7. října 2013 a předala Parlamentu dne 14. října 2013 (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2013, který Rada přijala dne 7. října 2013 a předala Parlamentu dne 14. října 2013 (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0367/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu (NOR 7/2013) č. 7 na rok 2013 zahrnuje zvýšení prostředků na závazky o 150 milionů EUR v okruhu 1b víceletého finančního rámce (VFR) s cílem řešit „některé problémy“ vyplývající z konečného výsledku jednání o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 a postihující Francii, Itálii a Španělsko; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu (NOR 7/2013) č. 7 na rok 2013 zahrnuje zvýšení prostředků na závazky o 150 milionů EUR v okruhu 1b víceletého finančního rámce (VFR) s cílem řešit „některé problémy“ vyplývající z konečného výsledku jednání o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 a postihující Francii, Itálii a Španělsko;

| B. | vzhledem k tomu, že tento příděl dodatečných prostředků by měl přispět k vyřešení specifické situace vysoké nezaměstnanosti, zejména nezaměstnanosti mladých, a chudoby a sociálního vyloučení v těchto členských státech; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že tento příděl dodatečných prostředků by měl přispět k vyřešení specifické situace vysoké nezaměstnanosti, zejména nezaměstnanosti mladých, a chudoby a sociálního vyloučení v těchto členských státech;

| C. | vzhledem k tomu, že podle názoru Komise je nejvhodnějším způsobem, jak těmto členským státům pomoci, navýšení Evropského sociálního fondu (ESF); |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že podle názoru Komise je nejvhodnějším způsobem, jak těmto členským státům pomoci, navýšení Evropského sociálního fondu (ESF);

| D. | vzhledem k tomu, že navýšení prostředků na závazky o 150 milionů EUR bude pokryto z rozpětí v rámci výdajového stropu okruhu 1b (16 milionů EUR) a uvolněním prostředků z nástroje pružnosti (134 milionů EUR) určených na tuto konkrétní akci; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že navýšení prostředků na závazky o 150 milionů EUR bude pokryto z rozpětí v rámci výdajového stropu okruhu 1b (16 milionů EUR) a uvolněním prostředků z nástroje pružnosti (134 milionů EUR) určených na tuto konkrétní akci;

| 1. | bere na vědomí NOR 7/2013, který předložila Komise dne 25. července 2013 a který zahrnuje zvýšení prostředků na závazky o 150 milionů EUR v okruhu 1b víceletého finančního rámce (VFR) s cílem řešit „některé problémy“ vyplývající z konečného výsledku jednání o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 a postihující Francii, Itálii a Španělsko; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí NOR 7/2013, který předložila Komise dne 25. července 2013 a který zahrnuje zvýšení prostředků na závazky o 150 milionů EUR v okruhu 1b víceletého finančního rámce (VFR) s cílem řešit „některé problémy“ vyplývající z konečného výsledku jednání o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 a postihující Francii, Itálii a Španělsko;

| 2. | podporuje návrh Komise věnovat tento příděl dodatečných prostředků na stávající programy financované z ESF v postižených členských státech s cílem řešit specifickou situaci vysoké nezaměstnanosti, zejména nezaměstnanosti mladých, a sociálního vyloučení; očekává, že bude v pravý čas informovat Evropský parlament o konkrétních opatřeních a činnostech financovaných z tohoto přídělu; |
| --- | --- |

2.

podporuje návrh Komise věnovat tento příděl dodatečných prostředků na stávající programy financované z ESF v postižených členských státech s cílem řešit specifickou situaci vysoké nezaměstnanosti, zejména nezaměstnanosti mladých, a sociálního vyloučení; očekává, že bude v pravý čas informovat Evropský parlament o konkrétních opatřeních a činnostech financovaných z tohoto přídělu;

| 3. | bere mimoto na vědomí, že těchto dodatečných 150 milionů EUR bude z převážné většiny financováno uvolněním prostředků z nástroje pružnosti; |
| --- | --- |

3.

bere mimoto na vědomí, že těchto dodatečných 150 milionů EUR bude z převážné většiny financováno uvolněním prostředků z nástroje pružnosti;

| 4. | schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2013; |
| --- | --- |

4.

schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2013;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 7/2013 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 7/2013 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 6. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

6.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 66, 8.3.2013.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Návrh opravného rozpočtu č. 8/2013 (NOR 2a) – navýšení plateb podle okruhů VFR a nedostatek prostředků na platby v rozpočtu na rok 2013

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2013 Evropské unie na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o Euratomu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o Euratomu,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1),

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013, přijatý s konečnou platností dne 12. prosince 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013, přijatý s konečnou platností dne 12. prosince 2012 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 8/2013, který přijala Komise dne 25. září 2013 (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 8/2013, který přijala Komise dne 25. září 2013 (COM(2013)0669),

| — | s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2013, který Rada přijala dne 30. října 2013 a dne 31. října 2013 předala Parlamentu (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2013, který Rada přijala dne 30. října 2013 a dne 31. října 2013 předala Parlamentu (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 75b a 75e jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0371/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 8 na rok 2013 (NOR 8/2013) se týká zvýšení prostředků na platby ve výši 3,9 miliardy EUR v okruzích 1a, 1b, 2, 3a, 3b a 4 víceletého finančního rámce (VFR), a to s cílem pokrýt nevypořádané potřeby do konce roku tak, aby právní závazky vyplývající z minulých a současných závazků mohly být proplaceny, aby se předešlo finančním sankcím a aby mohli příjemci obdržet finanční prostředky plánované na základě dohodnutých politik Unie, pro něž Parlament a Rada schválily příslušné prostředky na závazky v předchozích ročních rozpočtech, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 8 na rok 2013 (NOR 8/2013) se týká zvýšení prostředků na platby ve výši 3,9 miliardy EUR v okruzích 1a, 1b, 2, 3a, 3b a 4 víceletého finančního rámce (VFR), a to s cílem pokrýt nevypořádané potřeby do konce roku tak, aby právní závazky vyplývající z minulých a současných závazků mohly být proplaceny, aby se předešlo finančním sankcím a aby mohli příjemci obdržet finanční prostředky plánované na základě dohodnutých politik Unie, pro něž Parlament a Rada schválily příslušné prostředky na závazky v předchozích ročních rozpočtech,

| B. | vzhledem k tomu, že požadované dodatečné prostředky na platby sníží objem zbývajících závazků („reste à liquider“, RAL) a také riziko přenesení abnormálně vysokého objemu nezaplacených účtů do roku 2014, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že požadované dodatečné prostředky na platby sníží objem zbývajících závazků („reste à liquider“, RAL) a také riziko přenesení abnormálně vysokého objemu nezaplacených účtů do roku 2014,

| C. | vzhledem k tomu, že NOR 8/2013, který aktualizuje NOR 2/2013, předložila Komise v březnu 2013 v celkové výši 11,2 miliardy EUR a který byl rozpočtovým orgánem schválen pouze částečně v září 2013 ve výši 7,3 miliardy EUR, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že NOR 8/2013, který aktualizuje NOR 2/2013, předložila Komise v březnu 2013 v celkové výši 11,2 miliardy EUR a který byl rozpočtovým orgánem schválen pouze částečně v září 2013 ve výši 7,3 miliardy EUR,

| D. | vzhledem k tomu, že celková částka neuhrazených žádostí o platby ke konci roku 2012 v oblasti politiky soudržnosti (2007–2013) ve výši 16,2 miliard EUR musela být přenesena do roku 2013, v důsledku čehož se v rozpočtu na rok 2013 snížil objem prostředků na platby potřebných na platby v tomto roce; vzhledem k tomu, že tato částka by měla na konci roku 2013 dosáhnout výše 20 miliard EUR za předpokladu, že NOR 8/2013 bude přijat v plném rozsahu, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že celková částka neuhrazených žádostí o platby ke konci roku 2012 v oblasti politiky soudržnosti (2007–2013) ve výši 16,2 miliard EUR musela být přenesena do roku 2013, v důsledku čehož se v rozpočtu na rok 2013 snížil objem prostředků na platby potřebných na platby v tomto roce; vzhledem k tomu, že tato částka by měla na konci roku 2013 dosáhnout výše 20 miliard EUR za předpokladu, že NOR 8/2013 bude přijat v plném rozsahu,

| E. | vzhledem k tomu, že politická dohoda o víceletém finančním rámci pro období 2014–2020, které bylo dosaženo dne 27. června 2013 na nejvyšší politické úrovni mezi Parlamentem, předsednictvím Rady a Komisí, zahrnuje politický závazek Rady, že učiní všechny potřebné kroky k tomu, aby zajistila, aby všechny závazky Unie splatné v roce 2013 byly plně proplaceny a aby byl formálně přijat NOR 2/2013 ve výši 7,3 miliardy EUR a rovněž bezodkladně přijat další návrh opravného rozpočtu, který Komise předloží na počátku podzimu, aby nedošlo k jakémukoli propadu v odůvodněných prostředcích na platby, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že politická dohoda o víceletém finančním rámci pro období 2014–2020, které bylo dosaženo dne 27. června 2013 na nejvyšší politické úrovni mezi Parlamentem, předsednictvím Rady a Komisí, zahrnuje politický závazek Rady, že učiní všechny potřebné kroky k tomu, aby zajistila, aby všechny závazky Unie splatné v roce 2013 byly plně proplaceny a aby byl formálně přijat NOR 2/2013 ve výši 7,3 miliardy EUR a rovněž bezodkladně přijat další návrh opravného rozpočtu, který Komise předloží na počátku podzimu, aby nedošlo k jakémukoli propadu v odůvodněných prostředcích na platby,

| F. | vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 41 odst. 2 finančního nařízení Komise přezkoumala rozsah interního přerozdělení v rámci celkového přezkumu potřeby plateb na konci roku a navrhla přerozdělení prostředků ve výši 509,8 milionu EUR v rámci tzv. „globálního převodu“, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 41 odst. 2 finančního nařízení Komise přezkoumala rozsah interního přerozdělení v rámci celkového přezkumu potřeby plateb na konci roku a navrhla přerozdělení prostředků ve výši 509,8 milionu EUR v rámci tzv. „globálního převodu“,

| G. | vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 3. července 2013 spojuje přijetí dalšího návrhu opravného rozpočtu Radou začátkem podzimu s přijetím nařízení o víceletém finančním rámci nebo s rozpočtem na rok 2014, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 3. července 2013 spojuje přijetí dalšího návrhu opravného rozpočtu Radou začátkem podzimu s přijetím nařízení o víceletém finančním rámci nebo s rozpočtem na rok 2014,

| 1. | vítá skutečnost, že Komise předložila dne 25. září 2013 NOR 8/2013, který se týká zvýšení prostředků na platby o 3,9 miliardy EUR v okruzích 1a, 1b, 2, 3a, 3b a 4 VFR na celkový objem navržený již v NOR 2/2013; zdůrazňuje, že pokud bude NOR 8/2013 přijat v plném rozsahu, bude dosaženo stropu pro platby na rok 2013; |
| --- | --- |

1.

vítá skutečnost, že Komise předložila dne 25. září 2013 NOR 8/2013, který se týká zvýšení prostředků na platby o 3,9 miliardy EUR v okruzích 1a, 1b, 2, 3a, 3b a 4 VFR na celkový objem navržený již v NOR 2/2013; zdůrazňuje, že pokud bude NOR 8/2013 přijat v plném rozsahu, bude dosaženo stropu pro platby na rok 2013;

| 2. | připomíná, že NOR 8/2013 představuje – v souladu s dřívějšími závazky všech tří orgánů – druhou tranši NOR 2/2013, a to jako minimum nezbytné ke splnění právních závazků Unie a dřívějších závazků do konce roku 2013, aby se předešlo finančním sankcím a snížil se objem zbývajících závazků („RAL“); |
| --- | --- |

2.

připomíná, že NOR 8/2013 představuje – v souladu s dřívějšími závazky všech tří orgánů – druhou tranši NOR 2/2013, a to jako minimum nezbytné ke splnění právních závazků Unie a dřívějších závazků do konce roku 2013, aby se předešlo finančním sankcím a snížil se objem zbývajících závazků („RAL“);

| 3. | domnívá se, že v souladu s opakovanými prohlášeními Komise přijetí NOR 8/2013 v plném rozsahu umožní Unii zcela splnit své právní závazky do konce roku 2013; je však znepokojen tím, že navzdory celkovému navýšení prostředků na platby o 11,2 miliardy EUR (NOR 2 a NOR 8/2013) se stále odhaduje, že bude nutné ještě uskutečnit do příštího roku velký převod prostředků ve výši okolo 20 miliard EUR na žádosti o platbu v souvislosti s programem soudržnosti na období 2007–2013, jak přiznala Komise v průběhu poslední interinstitucionální schůzky o platbách, jež se konala dne 26. září 2013; zdůrazňuje, že situace je také kritická u dalších programů, které nejsou zahrnuty do okruhu 1b; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že v souladu s opakovanými prohlášeními Komise přijetí NOR 8/2013 v plném rozsahu umožní Unii zcela splnit své právní závazky do konce roku 2013; je však znepokojen tím, že navzdory celkovému navýšení prostředků na platby o 11,2 miliardy EUR (NOR 2 a NOR 8/2013) se stále odhaduje, že bude nutné ještě uskutečnit do příštího roku velký převod prostředků ve výši okolo 20 miliard EUR na žádosti o platbu v souvislosti s programem soudržnosti na období 2007–2013, jak přiznala Komise v průběhu poslední interinstitucionální schůzky o platbách, jež se konala dne 26. září 2013; zdůrazňuje, že situace je také kritická u dalších programů, které nejsou zahrnuty do okruhu 1b;

| 4. | připomíná, že přijetí NOR 8/2013 Radou bylo součástí politické dohody o VFR na období 2014–2020, a proto splňuje pouze jednu ze tří podmínek, aby Parlament mohl vyslovit svůj souhlas s nařízením o víceletém finančním rámci, jak se uvádí v jeho usnesení ze dne 3. července 2013; |
| --- | --- |

4.

připomíná, že přijetí NOR 8/2013 Radou bylo součástí politické dohody o VFR na období 2014–2020, a proto splňuje pouze jednu ze tří podmínek, aby Parlament mohl vyslovit svůj souhlas s nařízením o víceletém finančním rámci, jak se uvádí v jeho usnesení ze dne 3. července 2013;

| 5. | akceptuje snížení o výši 14,8 milionu EUR, které provedla Rada, pouze proto, že tato částka by byla navíc k původní částce 11,2 miliardy EUR NOR 2/2013; v této souvislosti zdůrazňuje, že ze zásady trvá na tom, že zvláštní nástroje, jako je Fond solidarity EU, by měly být financovány pomocí nových prostředků, a to jak v případě prostředků na závazky, tak prostředků na platby, a nad rámec stropů VFR; |
| --- | --- |

5.

akceptuje snížení o výši 14,8 milionu EUR, které provedla Rada, pouze proto, že tato částka by byla navíc k původní částce 11,2 miliardy EUR NOR 2/2013; v této souvislosti zdůrazňuje, že ze zásady trvá na tom, že zvláštní nástroje, jako je Fond solidarity EU, by měly být financovány pomocí nových prostředků, a to jak v případě prostředků na závazky, tak prostředků na platby, a nad rámec stropů VFR;

| 6. | připomíná, že postoj Rady podle čl. 315 odst. 3 Smlouvy o fungování EU je přípravným aktem a je platný od data svého přijetí; upozorňuje, že považuje postoj Rady k NOR 8/2013, který mu byl předán úřadujícím předsedou Rady dne 31. října 2013, za platný pro účely čl. 314 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování EU od data jeho přijetí dne 30. října 2013; odmítá a nebere na vědomí ustanovení připojeného „rozhodnutí“, v němž Rada uvádí, že platnost jejího stanoviska k NOR 8/2013 je podmíněna tím, že Parlament schválí dohodu o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 a postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 9/2013; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že postoj Rady podle čl. 315 odst. 3 Smlouvy o fungování EU je přípravným aktem a je platný od data svého přijetí; upozorňuje, že považuje postoj Rady k NOR 8/2013, který mu byl předán úřadujícím předsedou Rady dne 31. října 2013, za platný pro účely čl. 314 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování EU od data jeho přijetí dne 30. října 2013; odmítá a nebere na vědomí ustanovení připojeného „rozhodnutí“, v němž Rada uvádí, že platnost jejího stanoviska k NOR 8/2013 je podmíněna tím, že Parlament schválí dohodu o víceletém finančním rámci na období 2014–2020 a postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 9/2013;

| 7. | schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2013; |
| --- | --- |

7.

schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2013;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 8/2013 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 8/2013 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 66, 8.3.2013.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (žádost EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana -konstrukční materiály – Španělsko)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mobilizaci prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, stavební materiály, podaná Španělskem) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0635 – C7–0269/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0635 – C7–0269/2013),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IIA ze dne 17. května 2006) (1), a zejména na bod 28 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IIA ze dne 17. května 2006) (1), a zejména na bod 28 této dohody,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2) (dále jen „nařízení o EFG“),

| — | s ohledem na postup třístranných rozhovorů podle bodu 28 IIA ze dne 17. května 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na postup třístranných rozhovorů podle bodu 28 IIA ze dne 17. května 2006,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0341/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje s cílem poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky velkých změn ve struktuře světového obchodu, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce;

| B. | vzhledem k tomu, že u žádostí podaných v období po 1. květnu 2009 do 31. prosince 2011 byla působnost Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) dočasně rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že u žádostí podaných v období po 1. květnu 2009 do 31. prosince 2011 byla působnost Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) dočasně rozšířena i na podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v přímé souvislosti s celosvětovou finanční a hospodářskou krizí;

| C. | vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IIA ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie propuštěným pracovníkům by v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IIA ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji;

| D. | vzhledem k tomu, že Španělsko předložilo žádost EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana o finanční příspěvek z EFG v návaznosti na propuštění 630 pracovníků ze 140 podniků působících v regionu NUTS II Comunidad Valenciana, přičemž opatření spolufinancovaná z EFG jsou určena 300 pracovníkům; k výše uvedenému propuštění došlo během referenčního období od 14. června 2012 do 14. března 2013; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Španělsko předložilo žádost EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana o finanční příspěvek z EFG v návaznosti na propuštění 630 pracovníků ze 140 podniků působících v regionu NUTS II Comunidad Valenciana, přičemž opatření spolufinancovaná z EFG jsou určena 300 pracovníkům; k výše uvedenému propuštění došlo během referenčního období od 14. června 2012 do 14. března 2013;

| E. | vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že žádost splňuje kritéria způsobilosti stanovená v nařízení o EFG,

| 1. | souhlasí s Komisí v tom, že podmínky stanovené v čl. 2 písm. b) nařízení o EFG jsou splněny, a Španělsko má proto podle tohoto nařízení nárok na finanční příspěvek; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s Komisí v tom, že podmínky stanovené v čl. 2 písm. b) nařízení o EFG jsou splněny, a Španělsko má proto podle tohoto nařízení nárok na finanční příspěvek;

| 2. | bere na vědomí, že španělské orgány předložily žádost o finanční příspěvek z EFG dne 22. května 2013 a že hodnocení této žádosti Komise zpřístupnila dne 16. září 2013; vítá krátké období hodnocení žádosti v délce čtyř měsíců; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí, že španělské orgány předložily žádost o finanční příspěvek z EFG dne 22. května 2013 a že hodnocení této žádosti Komise zpřístupnila dne 16. září 2013; vítá krátké období hodnocení žádosti v délce čtyř měsíců;

| 3. | bere na vědomí, že region Comunidad Valenciana byl vážně postižen krizí a míra nezaměstnanosti v prvním čtvrtletí roku 2013 dosahovala 29,19 %; vítá, že pro řešení vysoké míry nezaměstnanosti region opět využívá podporu z EFG; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí, že region Comunidad Valenciana byl vážně postižen krizí a míra nezaměstnanosti v prvním čtvrtletí roku 2013 dosahovala 29,19 %; vítá, že pro řešení vysoké míry nezaměstnanosti region opět využívá podporu z EFG;

| 4. | blahopřeje regionu Comunidad Valenciana k jeho schopnosti zažádat si o podporu z EFG a využívat ji k řešení problémů na trhu práce, který je charakterizován vysokou procentuální mírou malých a středních podniků; připomíná v této souvislosti, že region Comunidad Valenciana zažádal o podporu z EFG již pro čtyři odvětví – textilní průmysl, keramický průmysl, odvětví přírodního kamene a stavební průmysl (3); |
| --- | --- |

4.

blahopřeje regionu Comunidad Valenciana k jeho schopnosti zažádat si o podporu z EFG a využívat ji k řešení problémů na trhu práce, který je charakterizován vysokou procentuální mírou malých a středních podniků; připomíná v této souvislosti, že region Comunidad Valenciana zažádal o podporu z EFG již pro čtyři odvětví – textilní průmysl, keramický průmysl, odvětví přírodního kamene a stavební průmysl (3);

| 5. | domnívá se, že propouštění ve 140 podnicích zapojených do výrobních činností v regionu NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) souvisí s významnými strukturálními změnami ve světovém obchodu, které vedly k nárůstu dovozu ostatních nekovových minerálních výrobků do Unie a ke snížení podílu Unie na produkci ostatních nekovových minerálních výrobků na celosvětové úrovni; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že propouštění ve 140 podnicích zapojených do výrobních činností v regionu NUTS II Comunidad Valenciana (ES52) souvisí s významnými strukturálními změnami ve světovém obchodu, které vedly k nárůstu dovozu ostatních nekovových minerálních výrobků do Unie a ke snížení podílu Unie na produkci ostatních nekovových minerálních výrobků na celosvětové úrovni;

| 6. | vítá rozhodnutí španělských orgánů, že dne 22. srpna 2013 – tedy se značným předstihem před konečným rozhodnutím o poskytnutí finanční podpory z EFG na navržený koordinovaný balík opatření – zahájí realizaci individualizovaných služeb, aby pracovníkům urychleně poskytly pomoc; |
| --- | --- |

6.

vítá rozhodnutí španělských orgánů, že dne 22. srpna 2013 – tedy se značným předstihem před konečným rozhodnutím o poskytnutí finanční podpory z EFG na navržený koordinovaný balík opatření – zahájí realizaci individualizovaných služeb, aby pracovníkům urychleně poskytly pomoc;

| 7. | konstatuje, že jej španělské orgány informovaly o tom, že podle jejich hodnocení, které vychází ze zkušeností s předchozími žádostmi o podporu z EFG, se pouze 300 pracovníků rozhodne pro účast na těchto opatřeních; vyzývá španělské orgány, aby využily veškerý potenciál podpory z EFG, zejména na zvyšování kvalifikace pracovníků se základním vzděláním, kteří tvoří 74,4 % pracovníků, jimž je tato podpora určena; |
| --- | --- |

7.

konstatuje, že jej španělské orgány informovaly o tom, že podle jejich hodnocení, které vychází ze zkušeností s předchozími žádostmi o podporu z EFG, se pouze 300 pracovníků rozhodne pro účast na těchto opatřeních; vyzývá španělské orgány, aby využily veškerý potenciál podpory z EFG, zejména na zvyšování kvalifikace pracovníků se základním vzděláním, kteří tvoří 74,4 % pracovníků, jimž je tato podpora určena;

| 8. | konstatuje, že koordinovaný balík individualizovaných služeb, který má být spolufinancován, obsahuje opatření s cílem vrátit do pracovního procesu 300 propuštěných pracovníků, například profilování, profesní poradenství, poradenské služby, odbornou přípravu, intenzivní pomoc při hledání zaměstnání, podporu podnikání, různé pobídky, například pobídky k hledání zaměstnání, příspěvek na výdaje na dojíždění, pobídky týkající se přeřazení na jiné zaměstnání (outplacement) a podporu zakládání podniků; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že koordinovaný balík individualizovaných služeb, který má být spolufinancován, obsahuje opatření s cílem vrátit do pracovního procesu 300 propuštěných pracovníků, například profilování, profesní poradenství, poradenské služby, odbornou přípravu, intenzivní pomoc při hledání zaměstnání, podporu podnikání, různé pobídky, například pobídky k hledání zaměstnání, příspěvek na výdaje na dojíždění, pobídky týkající se přeřazení na jiné zaměstnání (outplacement) a podporu zakládání podniků;

| 9. | poznamenává, že koordinovaný balík obsahuje finanční pobídky k hledání zaměstnání (jednorázová částka 300 EUR), příspěvek na mobilitu (až 400 EUR) a pobídky týkající se získání jiného zaměstnání (outplacement) (až 700 EUR); vítá, že celková částka vyčleněná na finanční pobídky je omezena, přičemž hlavní část příspěvku bude vynaložena na odbornou přípravu, poradenství, pomoc při hledání zaměstnání a podporu podnikání; |
| --- | --- |

9.

poznamenává, že koordinovaný balík obsahuje finanční pobídky k hledání zaměstnání (jednorázová částka 300 EUR), příspěvek na mobilitu (až 400 EUR) a pobídky týkající se získání jiného zaměstnání (outplacement) (až 700 EUR); vítá, že celková částka vyčleněná na finanční pobídky je omezena, přičemž hlavní část příspěvku bude vynaložena na odbornou přípravu, poradenství, pomoc při hledání zaměstnání a podporu podnikání;

| 10. | vítá skutečnost, že během vytváření koordinovaného balíku opatření EFG byly vedeny konzultace se sociálními partnery, především s místními odborovými svazy (UGT-PV, CCOO PV) a neziskovou organizací FESMAC, a že ve všech fázích poskytování pomoci z EFG i v rámci přístupu k této pomoci se bude uplatňovat politika rovnosti žen a mužů a zásada nediskriminace; |
| --- | --- |

10.

vítá skutečnost, že během vytváření koordinovaného balíku opatření EFG byly vedeny konzultace se sociálními partnery, především s místními odborovými svazy (UGT-PV, CCOO PV) a neziskovou organizací FESMAC, a že ve všech fázích poskytování pomoci z EFG i v rámci přístupu k této pomoci se bude uplatňovat politika rovnosti žen a mužů a zásada nediskriminace;

| 11. | připomíná, že je důležité zlepšit zaměstnatelnost všech pracovníků vhodnou odbornou přípravou a uznáním dovedností a schopností získaných během jejich profesní dráhy; očekává, že odborná příprava, která tvoří součást koordinovaného souboru opatření, bude přizpůsobena nejen potřebám propuštěných pracovníků, ale také skutečnému podnikatelskému prostředí; |
| --- | --- |

11.

připomíná, že je důležité zlepšit zaměstnatelnost všech pracovníků vhodnou odbornou přípravou a uznáním dovedností a schopností získaných během jejich profesní dráhy; očekává, že odborná příprava, která tvoří součást koordinovaného souboru opatření, bude přizpůsobena nejen potřebám propuštěných pracovníků, ale také skutečnému podnikatelskému prostředí;

| 12. | s potěšením konstatuje, že koordinovaný balík zahrnuje odbornou přípravu se zaměřením na odvětví, kde se naskýtají příležitosti nebo kde je pravděpodobné, že se naskytnou, a zahrnuje i zvyšování kvalifikace, která odpovídá budoucím potřebám výrobců v odvětvích, jež se potýkají s propouštěním zaměstnanců; |
| --- | --- |

12.

s potěšením konstatuje, že koordinovaný balík zahrnuje odbornou přípravu se zaměřením na odvětví, kde se naskýtají příležitosti nebo kde je pravděpodobné, že se naskytnou, a zahrnuje i zvyšování kvalifikace, která odpovídá budoucím potřebám výrobců v odvětvích, jež se potýkají s propouštěním zaměstnanců;

| 13. | konstatuje, že poskytnuté informace o koordinovaném souboru individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; zdůrazňuje, že španělské orgány potvrdily, že na způsobilá opatření není čerpána podpora z jiných finančních nástrojů Unie; znovu žádá Komisi, aby do svých výročních zpráv zařazovala srovnávací hodnocení těchto údajů, aby se zajistilo plné dodržování stávajících předpisů a aby nedocházelo k duplicitnímu poskytování služeb financovaných z prostředků Unie; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že poskytnuté informace o koordinovaném souboru individualizovaných služeb, které mají být financovány z EFG, obsahují údaje o tom, nakolik tyto služby doplňují opatření financovaná ze strukturálních fondů; zdůrazňuje, že španělské orgány potvrdily, že na způsobilá opatření není čerpána podpora z jiných finančních nástrojů Unie; znovu žádá Komisi, aby do svých výročních zpráv zařazovala srovnávací hodnocení těchto údajů, aby se zajistilo plné dodržování stávajících předpisů a aby nedocházelo k duplicitnímu poskytování služeb financovaných z prostředků Unie;

| 14. | žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí na zlepšení postupů s cílem urychlit uvolňování prostředků z EFG; oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla zdokonalený postup, jehož cílem je předkládat rozpočtovému orgánu spolu s návrhem na uvolnění prostředků z EFG rovněž posouzení Komise ohledně způsobilosti žádosti o pomoc z EFG; doufá, že do nového nařízení o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014-2020) budou začleněna další zdokonalení postupu a že bude dosaženo vyšší účinnosti, transparentnosti a viditelnosti EFG; |
| --- | --- |

14.

žádá zúčastněné orgány, aby vyvinuly potřebné úsilí na zlepšení postupů s cílem urychlit uvolňování prostředků z EFG; oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla zdokonalený postup, jehož cílem je předkládat rozpočtovému orgánu spolu s návrhem na uvolnění prostředků z EFG rovněž posouzení Komise ohledně způsobilosti žádosti o pomoc z EFG; doufá, že do nového nařízení o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014-2020) budou začleněna další zdokonalení postupu a že bude dosaženo vyšší účinnosti, transparentnosti a viditelnosti EFG;

| 15. | zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval najímání jednotlivých propuštěných pracovníků do stabilního zaměstnání; dále zdůrazňuje, že pomoc z EFG může spolufinancovat pouze aktivní opatření na pracovním trhu, která vedou k trvalému a dlouhodobému zaměstnání; opětovně poukazuje na to, že pomoc z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že v souladu s článkem 6 nařízení o EFG má být zajištěno, aby EFG podporoval najímání jednotlivých propuštěných pracovníků do stabilního zaměstnání; dále zdůrazňuje, že pomoc z EFG může spolufinancovat pouze aktivní opatření na pracovním trhu, která vedou k trvalému a dlouhodobému zaměstnání; opětovně poukazuje na to, že pomoc z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví;

| 16. | vítá dohodu, jíž bylo v Radě dosaženo ohledně opětovného zavedení kritéria uvolnění prostředků v souvislosti s krizí do nařízení o EFG na období 2014–2020, jež umožňuje poskytovat finanční pomoc jak pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku současné finanční a hospodářské krize, tak pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání kvůli změnám ve struktuře světového obchodu; |
| --- | --- |

16.

vítá dohodu, jíž bylo v Radě dosaženo ohledně opětovného zavedení kritéria uvolnění prostředků v souvislosti s krizí do nařízení o EFG na období 2014–2020, jež umožňuje poskytovat finanční pomoc jak pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku současné finanční a hospodářské krize, tak pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání kvůli změnám ve struktuře světového obchodu;

| 17. | schvaluje rozhodnutí připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

17.

schvaluje rozhodnutí připojené k tomuto usnesení;

| 18. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

18.

pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 19. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení i s přílohou Radě a Komisi. |
| --- | --- |

19.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení i s přílohou Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Žádosti EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana, EFG/2010/005 ES/Comunidad Valenciana a EFG/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, EFG/2011/006 ES/Comunidad Valenciana výstavba budov.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizaci prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (žádost EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, stavební materiály, podaná Španělskem)

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí 2013/708/EU.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Program Erasmus pro všechny ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí „ERASMUS PRO VŠECHNY“ Program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (COM(2011)0788 – C7–0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/15)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0788),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0436/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0436/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 29. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 29. března 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 24. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 24. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0405/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 154.

(2)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 200.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušují rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1288/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Program Tvůrčí Evropa ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Tvůrčí Evropa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/16)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0785),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0435/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 18. července 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 18. července 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 16. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 16. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0011/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 35.

(2)  Úř. věst. C 277, 13.9.2012, s. 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1295/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Program Evropa pro občany ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Zvláštní legislativní postup: souhlas)

(2016/C 436/17)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady (12557/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady (12557/2013),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0307/2013),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 81 odst. 1 a článek 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 81 odst. 1 a článek 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a Výboru pro ústavní záležitosti (A7-0424/2012),

| 1. | uděluje souhlas s návrhem nařízení Rady; |
| --- | --- |

1.

uděluje souhlas s návrhem nařízení Rady;

| 2. | schvaluje prohlášení připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje prohlášení připojené k tomuto usnesení;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a parlamentům členských států.

---

PŘÍLOHA

Prohlášení Evropského parlamentu

Evropský parlament znovu opakuje svůj názor, že toto nařízení usiluje také o plnění cílů spojených s kulturou a dějinami ve smyslu článku 167 SFEU. Proto měl být na tento akt aplikován dvojí právní základ ukládající běžný legislativní postup. Jediným důvodem, proč ze svojí pozice Evropský parlament v této věci ustoupil, čímž se zároveň vzdal svého nároku na spolurozhodování, a přijal v souladu s návrhem Komise na základě článku 352 SFEU postup souhlasu, bylo jeho úsilí o vyhnutí se patové situaci ve schvalovacím procesu a následnému zpoždění vstupu programu v platnost. Evropský parlament zdůrazňuje, že je odhodlán opětovnému vzniku takové situace v budoucnu zabránit.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Nástroj pro propojení Evropy ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vytváří nástroj pro propojení Evropy (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/18)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0665/3),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0374/2011),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. února 2012 (1) |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. února 2012 (1)

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 19. července 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 19. července 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 10. července 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 10. července 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na společná jednání Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch podle článku 51 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná jednání Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch podle článku 51 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch a na stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch a na stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0021/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 116.

(2)  Úř. věst. C 277, 13.9.2012, s. 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1316/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Rozvoj transevropské dopravní sítě ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/19)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0650/3),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0375/2012),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené francouzským senátem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené francouzským senátem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. února 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. února 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. června 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. června 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0012/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 130.

(2)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1315/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Zemědělská statistika a statistika rybolovu ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění určité legislativní akty v oblasti zemědělské statistiky a statistiky rybolovu (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/20)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0724),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0397/2012),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené španělskou Poslaneckou sněmovnou a španělským Senátem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené španělskou Poslaneckou sněmovnou a španělským Senátem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 6. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 6. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A7-0148/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 19. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění některé legislativní akty v oblasti zemědělské statistiky a statistiky rybolovu

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1350/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Dohoda o vládních zakázkách ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření protokolu, kterým se mění Dohoda o vládních zakázkách (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Souhlas)

(2016/C 436/21)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07917/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07917/2013),

| — | s ohledem na návrh protokolu, kterým se mění Dohoda o vládních zakázkách (07918/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh protokolu, kterým se mění Dohoda o vládních zakázkách (07918/2013),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0180/2013),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro rozvoj (A7-0339/2013),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením protokolu; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Ochrana a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí jménem Evropské unie změny článků 25 a 26 Úmluvy o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Souhlas)

(2016/C 436/22)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (12713/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (12713/2013),

| — | s ohledem na změnu článků 25 a 26 Úmluvy o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer (12713/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na změnu článků 25 a 26 Úmluvy o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer (12713/2013),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0304/2013),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0356/2013),

| 1. | uděluje souhlas s přijetím jménem Evropské unie změny článků 25 a 26 Úmluvy EHK OSN o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer; |
| --- | --- |

1.

uděluje souhlas s přijetím jménem Evropské unie změny článků 25 a 26 Úmluvy EHK OSN o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice státu a mezinárodních jezer;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Doplňkový výzkumný program pro projekt ITER (2014-2018) *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady o přijetí doplňkového výzkumného programu pro projekt ITER (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Konzultace)

(2016/C 436/23)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0931),

| — | s ohledem na článek 7 Smlouvy o Euratomu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 7 Smlouvy o Euratomu,

| — | s ohledem na žádost o stanovisko, kterou obdržel od Rady (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o stanovisko, kterou obdržel od Rady (C7-0032/2012),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0211/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii stále nedává Evropskému parlamentu právo spolurozhodovat, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii stále nedává Evropskému parlamentu právo spolurozhodovat,

| 1. | podává kladné stanovisko k návrhu Komise v pozměněném znění; |
| --- | --- |

1.

podává kladné stanovisko k návrhu Komise v pozměněném znění;

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii změnila odpovídajícím způsobem;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

Pozměňovací návrh 1

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění - 1 (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (-1) | Znovu se potvrzuje, že Unie se hlásí k Dohodě o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER (1) (dále jen „Dohoda o ITER“). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(-1)

Znovu se potvrzuje, že Unie se hlásí k Dohodě o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER (1) (dále jen „Dohoda o ITER“).

Pozměňovací návrh 2

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Dne 21. listopadu 2006 Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Euratom“), Čínská lidová republika, Indická republika, Japonsko, Korejská republika, Ruská federace a Spojené státy americké podepsaly Dohodu o 
  založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER (dále jen „dohoda o ITER“)
  . Dohodou o ITER se zakládá Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER (dále jen „organizace ITER“), která je plně odpovědná za výstavbu, provoz, využívání a deaktivaci zařízení ITER. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Dne 21. listopadu 2006 Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Euratom“), Čínská lidová republika, Indická republika, Japonsko, Korejská republika, Ruská federace a Spojené státy americké podepsaly Dohodu o 
  založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER (dále jen „dohoda o ITER“)
  . Dohodou o ITER se zakládá Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER (dále jen „organizace ITER“), která je plně odpovědná za výstavbu, provoz, využívání a deaktivaci zařízení ITER.

| (1) | Dne 21. listopadu 2006 Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Euratom“), Čínská lidová republika, Indická republika, Japonsko, Korejská republika, Ruská federace a Spojené státy americké podepsaly Dohodu o 
  ITER
  . Dohodou o ITER se zakládá Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER (dále jen „organizace ITER“), která je plně odpovědná za výstavbu, provoz, využívání a deaktivaci zařízení ITER. |
| --- | --- |

(1)

Dne 21. listopadu 2006 Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Euratom“), Čínská lidová republika, Indická republika, Japonsko, Korejská republika, Ruská federace a Spojené státy americké podepsaly Dohodu o 
  ITER
  . Dohodou o ITER se zakládá Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER (dále jen „organizace ITER“), která je plně odpovědná za výstavbu, provoz, využívání a deaktivaci zařízení ITER.

Pozměňovací návrh 3

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | V
   rámci jednání za účelem získání podpory ostatních smluvních stran ITER pro umístění zařízení ITER v Evropě byla v roce 2007 uzavřena Dohoda mezi vládou Japonska a Evropským společenstvím pro atomovou energii o společném provádění činností v rámci širšího přístupu v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy, která stanoví doplňkové společné výzkumné činnosti v oblasti jaderné syntézy na území Japonska pro zajištění rychlého zahájení provozu zařízení ITER s vysokým výkonem. Činnosti v rámci širšího přístupu a další činnosti související s projektem ITER jsou uskutečňovány prostřednictvím společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy. Financování činností v rámci širšího přístupu je zajišťováno především formou věcných příspěvků od některých členů společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a zbývající část příspěvku Euratomu je pokryta z jeho rozpočtu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

V
   rámci jednání za účelem získání podpory ostatních smluvních stran ITER pro umístění zařízení ITER v Evropě byla v roce 2007 uzavřena Dohoda mezi vládou Japonska a Evropským společenstvím pro atomovou energii o společném provádění činností v rámci širšího přístupu v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy, která stanoví doplňkové společné výzkumné činnosti v oblasti jaderné syntézy na území Japonska pro zajištění rychlého zahájení provozu zařízení ITER s vysokým výkonem. Činnosti v rámci širšího přístupu a další činnosti související s projektem ITER jsou uskutečňovány prostřednictvím společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy. Financování činností v rámci širšího přístupu je zajišťováno především formou věcných příspěvků od některých členů společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a zbývající část příspěvku Euratomu je pokryta z jeho rozpočtu.

| (3) | V
   rámci jednání za účelem získání podpory ostatních smluvních stran ITER pro umístění zařízení ITER v Evropě byla v roce 2007 uzavřena Dohoda mezi vládou Japonska a Evropským společenstvím pro atomovou energii o společném provádění činností v rámci širšího přístupu v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy, která stanoví doplňkové společné výzkumné činnosti v oblasti jaderné syntézy na území Japonska pro zajištění rychlého zahájení provozu zařízení ITER s vysokým výkonem. Činnosti v rámci širšího přístupu a další činnosti související s projektem ITER jsou uskutečňovány prostřednictvím společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy. Financování činností v rámci širšího přístupu je zajišťováno především formou věcných příspěvků od některých členů společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a zbývající část příspěvku Euratomu je pokryta z jeho rozpočtu.
  V dokumentu organizace Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy z roku 2012 (EFDA) nazvaném „A Roadmap to the Realisation of Fusion Energy“ (dále jen "roadmap) se uvádí, že dokud ITER nezahájí svůj provoz, je zapotřebí poskytovat stálou finanční podporu na klíčové projekty a provádět činnosti výzkumu a vývoje v klíčových oblastech s cílem vyřešit vědecké a technické problémy realizace energie z jaderné syntézy. |
| --- | --- |

(3)

V
   rámci jednání za účelem získání podpory ostatních smluvních stran ITER pro umístění zařízení ITER v Evropě byla v roce 2007 uzavřena Dohoda mezi vládou Japonska a Evropským společenstvím pro atomovou energii o společném provádění činností v rámci širšího přístupu v oblasti výzkumu energie z jaderné syntézy, která stanoví doplňkové společné výzkumné činnosti v oblasti jaderné syntézy na území Japonska pro zajištění rychlého zahájení provozu zařízení ITER s vysokým výkonem. Činnosti v rámci širšího přístupu a další činnosti související s projektem ITER jsou uskutečňovány prostřednictvím společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy. Financování činností v rámci širšího přístupu je zajišťováno především formou věcných příspěvků od některých členů společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a zbývající část příspěvku Euratomu je pokryta z jeho rozpočtu.
  V dokumentu organizace Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy z roku 2012 (EFDA) nazvaném „A Roadmap to the Realisation of Fusion Energy“ (dále jen "roadmap) se uvádí, že dokud ITER nezahájí svůj provoz, je zapotřebí poskytovat stálou finanční podporu na klíčové projekty a provádět činnosti výzkumu a vývoje v klíčových oblastech s cílem vyřešit vědecké a technické problémy realizace energie z jaderné syntézy.

Pozměňovací návrh 4

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Co se týče období po roce 2013, Komise ve svém sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“ navrhla, aby byl projekt ITER financován mimo víceletý finanční rámec. Proto by měl být zřízen doplňkový výzkumný program pro projekt ITER pro období 2014 až 2018. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Co se týče období po roce 2013, Komise ve svém sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“ navrhla, aby byl projekt ITER financován mimo víceletý finanční rámec. Proto by měl být zřízen doplňkový výzkumný program pro projekt ITER pro období 2014 až 2018.

| (5) | Budou-li cíle projektu ITER v oblasti výstavby a provozu splněny včas, upevní tento projekt vedoucí postavení EU na poli jaderné syntézy. |
| --- | --- |

(5)

Budou-li cíle projektu ITER v oblasti výstavby a provozu splněny včas, upevní tento projekt vedoucí postavení EU na poli jaderné syntézy.

Pozměňovací návrh 5

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Doplňkový výzkumný program pro projekt ITER by měl být financován příspěvky členských států na základě sazby uplatňované na hrubý národní důchod (HND) každého členského státu, která je stanovena pro účely výpočtu příspěvku do souhrnného rozpočtu Evropské unie určeného na vlastní zdroje odvozené z HND
  .
  Tyto příspěvky se odvedou do souhrnného rozpočtu Evropské unie a jsou účelově vázány na tento program.
  Třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, která přidružuje jejich příslušné výzkumné programy k programům Euratomu, by rovněž měly mít možnost přispívat k 
  uvedenému
  programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Doplňkový výzkumný program pro projekt ITER by měl být financován příspěvky členských států na základě sazby uplatňované na hrubý národní důchod (HND) každého členského státu, která je stanovena pro účely výpočtu příspěvku do souhrnného rozpočtu Evropské unie určeného na vlastní zdroje odvozené z HND
  .
  Tyto příspěvky se odvedou do souhrnného rozpočtu Evropské unie a jsou účelově vázány na tento program.
  Třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, která přidružuje jejich příslušné výzkumné programy k programům Euratomu, by rovněž měly mít možnost přispívat k 
  uvedenému
  programu.

| (6) | Navzdory opatření k zamezení růstu nákladů, která by měla být nadále uplatňována, může dojít k tomu, že náklady na projekt ITER budou v důsledku jeho vědecké povahy, velkého rozsahu a technologických rizik nadále překračovány. Přečerpání prostředků nad rámec maximální částky stanovené v článku 2 by nemělo mít dopad na jiné projekty financované z rozpočtu Unie, zejména projekty spadající do okruhu 1A rozpočtu na výzkum (Horizont 2020), a mělo by být financováno z dodatečných zdrojů nad rámec stropů
  . Třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, která přidružuje jejich příslušné výzkumné programy k programům Euratomu, by rovněž měly mít možnost přispívat k 
  doplňkovému výzkumnému
  programu. |
| --- | --- |

(6)

Navzdory opatření k zamezení růstu nákladů, která by měla být nadále uplatňována, může dojít k tomu, že náklady na projekt ITER budou v důsledku jeho vědecké povahy, velkého rozsahu a technologických rizik nadále překračovány. Přečerpání prostředků nad rámec maximální částky stanovené v článku 2 by nemělo mít dopad na jiné projekty financované z rozpočtu Unie, zejména projekty spadající do okruhu 1A rozpočtu na výzkum (Horizont 2020), a mělo by být financováno z dodatečných zdrojů nad rámec stropů
  . Třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, která přidružuje jejich příslušné výzkumné programy k programům Euratomu, by rovněž měly mít možnost přispívat k 
  doplňkovému výzkumnému
  programu.

Pozměňovací návrh 6

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Evropský parlamen t a Rada by měly souhlasit s tím, že je třeba se vyhnout jakémukoli odložení nebo převodu nepoužitých prostředků na platby souvisejících s projektem ITER, a zavazují se ke spolupráci s cílem zamezit takové situaci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7a)

Evropský parlamen t a Rada by měly souhlasit s tím, že je třeba se vyhnout jakémukoli odložení nebo převodu nepoužitých prostředků na platby souvisejících s projektem ITER, a zavazují se ke spolupráci s cílem zamezit takové situaci.

Pozměňovací návrh 7

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | V souladu s prioritami navrženými v plánu EFDA pro jadernou syntézu z roku 2012 by měl významnou úlohu v energetické transformaci hrát projekt Joint European Torus (JET). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8a)

V souladu s prioritami navrženými v plánu EFDA pro jadernou syntézu z roku 2012 by měl významnou úlohu v energetické transformaci hrát projekt Joint European Torus (JET).

Pozměňovací návrh 8

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program je financován prostřednictvím maximálního příspěvku ve výši 2 573 milionů EUR (v běžných cenách)
  podle článku 3
  . | Program je financován prostřednictvím maximálního příspěvku ve výši 2 573 milionů EUR (v běžných cenách)
  nad rámec stropů víceletého finančního rámce (VFR), konkrétně nad rámec okruhu 1A, a dodatečně k rozpočtu na program Horizont 2020, rámcový program Euratom a ostatní programy Unie, přičemž jsou však zachovány veškeré pravomoci Evropského parlamentu a Rady
  .
  Financování programu by proto mělo poskytovat dostatečné finanční zdroje, které umožní Unii provádět program, přičemž současně je třeba vyčlenit ve VFR maximální částku příspěvků z rozpočtu Unie v období 2014–2018. Přečerpání prostředků nad rámec této maximální částky by nemělo mít dopad na rozpočtové příděly na jiné projekty a mělo by být financováno z dodatečných zdrojů nad rámec stropů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Program je financován prostřednictvím maximálního příspěvku ve výši 2 573 milionů EUR (v běžných cenách)
  podle článku 3
  .

Program je financován prostřednictvím maximálního příspěvku ve výši 2 573 milionů EUR (v běžných cenách)
  nad rámec stropů víceletého finančního rámce (VFR), konkrétně nad rámec okruhu 1A, a dodatečně k rozpočtu na program Horizont 2020, rámcový program Euratom a ostatní programy Unie, přičemž jsou však zachovány veškeré pravomoci Evropského parlamentu a Rady
  .
  Financování programu by proto mělo poskytovat dostatečné finanční zdroje, které umožní Unii provádět program, přičemž současně je třeba vyčlenit ve VFR maximální částku příspěvků z rozpočtu Unie v období 2014–2018. Přečerpání prostředků nad rámec této maximální částky by nemělo mít dopad na rozpočtové příděly na jiné projekty a mělo by být financováno z dodatečných zdrojů nad rámec stropů.

Pozměňovací návrh 9

Návrh rozhodnutí

Článek 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program je financován
  příspěvky členských států na základě sazby uplatňované na hrubý národní důchod (HND) každého členského státu, která je stanovena pro účely výpočtu příspěvku do souhrnného rozpočtu Evropské unie určeného na vlastní zdroje odvozené z HND. Tyto příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy programu v souladu s článkem XX nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XX/2012 [nové finanční nařízení] . | Program je financován
  z vlastních zdrojů Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Program je financován
  příspěvky členských států na základě sazby uplatňované na hrubý národní důchod (HND) každého členského státu, která je stanovena pro účely výpočtu příspěvku do souhrnného rozpočtu Evropské unie určeného na vlastní zdroje odvozené z HND. Tyto příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy programu v souladu s článkem XX nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XX/2012 [nové finanční nařízení] .

Program je financován
  z vlastních zdrojů Unie.

Pozměňovací návrh 10

Návrh rozhodnutí

Čl. 4 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, díky níž jsou příslušné výzkumné programy těchto zemí přidruženy k programům Euratomu, (dále jen „přidružené země“)
  mohou k programu rovněž přispívat
  . | K programu mohou přispívat
  třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, díky níž jsou příslušné výzkumné programy těchto zemí přidruženy k programům Euratomu (dále jen „přidružené země“). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, díky níž jsou příslušné výzkumné programy těchto zemí přidruženy k programům Euratomu, (dále jen „přidružené země“)
  mohou k programu rovněž přispívat
  .

K programu mohou přispívat
  třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, díky níž jsou příslušné výzkumné programy těchto zemí přidruženy k programům Euratomu (dále jen „přidružené země“).

Pozměňovací návrh 11

Návrh rozhodnutí

Čl. 5 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Komise předloží do 30. června 2016 Evropskému parlamentu a Radě k vyjádření průběžnou zprávu o pokroku při provádění programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Komise předloží do 30. června 2016 Evropskému parlamentu a Radě k vyjádření průběžnou zprávu o pokroku při provádění programu.

Pozměňovací návrh 12

Návrh rozhodnutí

Čl. 6 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny použitím preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. | 1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny použitím preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti
  nebo chyby
  , zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
  Komise rovněž uplatní vhodná opatření, která zajistí náležité řízení rizik a zabrání přečerpávání nákladů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny použitím preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.

1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny použitím preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti
  nebo chyby
  , zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
  Komise rovněž uplatní vhodná opatření, která zajistí náležité řízení rizik a zabrání přečerpávání nákladů.

Pozměňovací návrh 13

Návrh rozhodnutí

Čl. 6 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů, subdodavatelů a jiných třetích stran, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí. | 2.   
  Evropský parlament,
  Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů, subdodavatelů a jiných třetích stran, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí.
  Vzhledem k rozsahu projektu ITER a k vážným nedostatkům v minulosti je nezbytné, aby na projekt důsledně dohlížel Evropský parlament jakožto rozpočtový orgán a orgán příslušný k udělení absolutoria a aby Komise pravidelně informovala Evropský parlament o vývoji programu, zejména pokud jde o náklady a harmonogram. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů, subdodavatelů a jiných třetích stran, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí.

2.   
  Evropský parlament,
  Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů, subdodavatelů a jiných třetích stran, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí.
  Vzhledem k rozsahu projektu ITER a k vážným nedostatkům v minulosti je nezbytné, aby na projekt důsledně dohlížel Evropský parlament jakožto rozpočtový orgán a orgán příslušný k udělení absolutoria a aby Komise pravidelně informovala Evropský parlament o vývoji programu, zejména pokud jde o náklady a harmonogram.

Pozměňovací návrh 14

Návrh rozhodnutí

Čl. 6 – odst. 2 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Aniž je dotčen první nebo druhý pododstavec, uvede se v dohodách o spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a dohodách a rozhodnutích o grantu a smlouvách uzavřených v rámci provádění tohoto rozhodnutí výslovně, že Komise, Účetní dvůr a OLAF jsou oprávněny provádět audity a kontroly a inspekce na místě. | Aniž je dotčen první nebo druhý pododstavec, uvede se v dohodách o spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a dohodách a rozhodnutích o grantu a smlouvách uzavřených v rámci provádění tohoto rozhodnutí výslovně, že Komise, Účetní dvůr a OLAF jsou oprávněny provádět audity a kontroly a inspekce na místě.
  Výsledky těchto auditů a kontrol a inspekcí na místě se předají Evropskému parlamentu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Aniž je dotčen první nebo druhý pododstavec, uvede se v dohodách o spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a dohodách a rozhodnutích o grantu a smlouvách uzavřených v rámci provádění tohoto rozhodnutí výslovně, že Komise, Účetní dvůr a OLAF jsou oprávněny provádět audity a kontroly a inspekce na místě.

Aniž je dotčen první nebo druhý pododstavec, uvede se v dohodách o spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a dohodách a rozhodnutích o grantu a smlouvách uzavřených v rámci provádění tohoto rozhodnutí výslovně, že Komise, Účetní dvůr a OLAF jsou oprávněny provádět audity a kontroly a inspekce na místě.
  Výsledky těchto auditů a kontrol a inspekcí na místě se předají Evropskému parlamentu.

Pozměňovací návrh 15

Návrh rozhodnutí

Příloha – Vědecký a technologický cíl – bod 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| První prioritou strategie k dosažení tohoto cíle je výstavba zařízení ITER (velkého experimentálního zařízení pro demonstraci vědecké a technické proveditelnosti energie z jaderné syntézy), po které bude následovat výstavba demonstrační elektrárny založené na jaderné syntéze. | První prioritou strategie k dosažení tohoto cíle je výstavba zařízení ITER (velkého experimentálního zařízení pro demonstraci vědecké a technické proveditelnosti energie z jaderné syntézy), po které bude následovat výstavba demonstrační elektrárny založené na jaderné syntéze.
  Aby projekt ITER mohl sehrát klíčovou roli při transformaci energetiky, je třeba přihlédnout k prioritám, které jsou navrženy v plánu EFDA pro jadernou syntézu z roku 2012. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

První prioritou strategie k dosažení tohoto cíle je výstavba zařízení ITER (velkého experimentálního zařízení pro demonstraci vědecké a technické proveditelnosti energie z jaderné syntézy), po které bude následovat výstavba demonstrační elektrárny založené na jaderné syntéze.

První prioritou strategie k dosažení tohoto cíle je výstavba zařízení ITER (velkého experimentálního zařízení pro demonstraci vědecké a technické proveditelnosti energie z jaderné syntézy), po které bude následovat výstavba demonstrační elektrárny založené na jaderné syntéze.
  Aby projekt ITER mohl sehrát klíčovou roli při transformaci energetiky, je třeba přihlédnout k prioritám, které jsou navrženy v plánu EFDA pro jadernou syntézu z roku 2012.

Pozměňovací návrh 16

Návrh rozhodnutí

Příloha – Vědecký a technologický cíl – bod 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Do roku 2050 musí být demonstrována konkurenceschopná výroba elektřiny. Za účelem splnění tohoto cíle Komise pravidelně posuzuje program a překládá každý rok zprávu o pokroku v reakci na fyzikální, technické, rozpočtové a bezpečnostní problémy. Zpráva Komise obsahuje analýzu potenciálních dopadů tří hlavních fází programu a náhradní plán s uvedením priorit v souladu s přínosy, riziky a náklady na dosažení cílů v oblasti komerčního využití jaderné syntézy. Komise zváží zavedení systému včasného varování, který umožní odhalovat rizika a urychlit proces zmírňování dopadů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Do roku 2050 musí být demonstrována konkurenceschopná výroba elektřiny. Za účelem splnění tohoto cíle Komise pravidelně posuzuje program a překládá každý rok zprávu o pokroku v reakci na fyzikální, technické, rozpočtové a bezpečnostní problémy. Zpráva Komise obsahuje analýzu potenciálních dopadů tří hlavních fází programu a náhradní plán s uvedením priorit v souladu s přínosy, riziky a náklady na dosažení cílů v oblasti komerčního využití jaderné syntézy. Komise zváží zavedení systému včasného varování, který umožní odhalovat rizika a urychlit proces zmírňování dopadů.

Pozměňovací návrh 17

Návrh rozhodnutí

Příloha – Odůvodnění – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Jaderná syntéza má potenciál za několik desetiletí významně přispět k realizaci udržitelných a bezpečných dodávek energie pro Unii. Jejím úspěšným vývojem by byla zajištěna bezpečná a udržitelná energie šetrná k životnímu prostředí. | Jaderná syntéza má potenciál za několik desetiletí významně přispět k realizaci udržitelných a bezpečných dodávek energie pro Unii. Jejím úspěšným vývojem by byla zajištěna bezpečná a udržitelná energie šetrná k životnímu prostředí.
  Získávání energie z jaderné syntézy je velmi slibným cílem, ale zároveň i významnou výzvou, neboť aby bylo možné prokázat proveditelnost jaderné syntézy, je třeba dosud vyřešit mnoho fyzikálních a konstrukčních problémů. V zájmu co nejlepšího vyřešení některých z těchto problémů je nezbytné, aby Unie učinila vše pro podporu zařízení JET a pro využití jeho činnosti s cílem přispět k doplnění chybějících poznatků nebo zkušeností. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Jaderná syntéza má potenciál za několik desetiletí významně přispět k realizaci udržitelných a bezpečných dodávek energie pro Unii. Jejím úspěšným vývojem by byla zajištěna bezpečná a udržitelná energie šetrná k životnímu prostředí.

Jaderná syntéza má potenciál za několik desetiletí významně přispět k realizaci udržitelných a bezpečných dodávek energie pro Unii. Jejím úspěšným vývojem by byla zajištěna bezpečná a udržitelná energie šetrná k životnímu prostředí.
  Získávání energie z jaderné syntézy je velmi slibným cílem, ale zároveň i významnou výzvou, neboť aby bylo možné prokázat proveditelnost jaderné syntézy, je třeba dosud vyřešit mnoho fyzikálních a konstrukčních problémů. V zájmu co nejlepšího vyřešení některých z těchto problémů je nezbytné, aby Unie učinila vše pro podporu zařízení JET a pro využití jeho činnosti s cílem přispět k doplnění chybějících poznatků nebo zkušeností.

Pozměňovací návrh 18

Návrh rozhodnutí

Příloha – Činnosti – bod 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | poskytovat příspěvek Euratomu Mezinárodní organizaci energie z jaderné syntézy ITER, včetně činností VaV nezbytných pro vytvoření základu pro zadávání zakázek na součásti zařízení ITER a na testovací moduly obálky ITER; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

poskytovat příspěvek Euratomu Mezinárodní organizaci energie z jaderné syntézy ITER, včetně činností VaV nezbytných pro vytvoření základu pro zadávání zakázek na součásti zařízení ITER a na testovací moduly obálky ITER;

| a) | poskytovat příspěvek Euratomu Mezinárodní organizaci energie z jaderné syntézy ITER, včetně činností VaV nezbytných pro vytvoření základu pro zadávání zakázek na součásti zařízení ITER a na testovací moduly obálky ITER
  , a navrhovat, jakým způsobem by bylo možné zlepšit řízení programu; |
| --- | --- |

a)

poskytovat příspěvek Euratomu Mezinárodní organizaci energie z jaderné syntézy ITER, včetně činností VaV nezbytných pro vytvoření základu pro zadávání zakázek na součásti zařízení ITER a na testovací moduly obálky ITER
  , a navrhovat, jakým způsobem by bylo možné zlepšit řízení programu;

Pozměňovací návrh 19

Návrh rozhodnutí

Příloha I – Činnosti – bod 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | případně další činnosti za účelem přípravy základu pro návrh demonstračního reaktoru a souvisejících zařízení; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

c)

případně další činnosti za účelem přípravy základu pro návrh demonstračního reaktoru a souvisejících zařízení;

| c) | případně další činnosti za účelem přípravy základu pro návrh demonstračního reaktoru a souvisejících zařízení
  , zejména činnosti nezbytné k řádnému vyřešení zbývajících otázek týkajících se výstavby a provozu DEMO
  .
  To zahrnuje zajištění dalšího využívání JET až do plného zprovoznění ITER. Musí být prosazována standardní řešení, která budou moci být v co nejvyšší míře opětovně využita při výstavbě komerčních elektráren; |
| --- | --- |

c)

případně další činnosti za účelem přípravy základu pro návrh demonstračního reaktoru a souvisejících zařízení
  , zejména činnosti nezbytné k řádnému vyřešení zbývajících otázek týkajících se výstavby a provozu DEMO
  .
  To zahrnuje zajištění dalšího využívání JET až do plného zprovoznění ITER. Musí být prosazována standardní řešení, která budou moci být v co nejvyšší míře opětovně využita při výstavbě komerčních elektráren;

Pozměňovací návrh 20

Návrh rozhodnutí

Příloha – Činnosti – bod 2 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | provádět průmyslovou politiku vhodnou pro zapojení průmyslu, včetně malých a středních podniků, s cílem podporovat hospodářskou soutěž a připravit evropský systém na éru jaderné syntézy; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ca)

provádět průmyslovou politiku vhodnou pro zapojení průmyslu, včetně malých a středních podniků, s cílem podporovat hospodářskou soutěž a připravit evropský systém na éru jaderné syntézy;

Pozměňovací návrh 21

Návrh rozhodnutí

Příloha I – Činnosti – bod 2 – písm. c b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cb) | co nejvíce a co nejdříve zapojit průmysl včetně specializovaných malých a středních podniků, s cílem vyvinout a prověřit standardní a spolehlivá řešení a vybavení. Tím se přispěje k tomu, aby realizace programu probíhala v mezích stanoveného rozpočtu; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

cb)

co nejvíce a co nejdříve zapojit průmysl včetně specializovaných malých a středních podniků, s cílem vyvinout a prověřit standardní a spolehlivá řešení a vybavení. Tím se přispěje k tomu, aby realizace programu probíhala v mezích stanoveného rozpočtu;

Pozměňovací návrh 22

Návrh rozhodnutí

Příloha I – Činnosti – bod 2 – písm. c c (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cc) | podporovat dostupnost kvalifikovaných a zkušených pracovníků a vědců jakožto klíčový předpoklad úspěchu jaderné syntézy. Posílení projektu ITER by mělo být spojeno s konkrétními opatřeními na podporu odborné přípravy a vzdělávání v oblasti vědy a techniky jaderné syntézy; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

cc)

podporovat dostupnost kvalifikovaných a zkušených pracovníků a vědců jakožto klíčový předpoklad úspěchu jaderné syntézy. Posílení projektu ITER by mělo být spojeno s konkrétními opatřeními na podporu odborné přípravy a vzdělávání v oblasti vědy a techniky jaderné syntézy;

Pozměňovací návrh 23

Návrh rozhodnutí

Příloha I – Činnosti – bod 2 – písm. c d (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cd) | vypracovat program pro komunikaci s občany Unie, v jehož rámci jim budou poskytovány veškeré informace o problémech, rizicích a bezpečnosti jaderné syntézy a budou s nimi vedeny konzultace; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

cd)

vypracovat program pro komunikaci s občany Unie, v jehož rámci jim budou poskytovány veškeré informace o problémech, rizicích a bezpečnosti jaderné syntézy a budou s nimi vedeny konzultace;

Pozměňovací návrh 24

Návrh rozhodnutí

Příloha I – Činnosti – bod 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| O
   podrobných pracovních programech pro provedení výše uvedených činností bude každoročně rozhodovat správní rada podniku Fusion for Energy. | O podrobných pracovních programech pro provedení výše uvedených činností každoročně rozhoduje správní rada podniku Fusion for Energy
  a tyto programy jsou předávány Evropskému parlamentu, Radě a Komisi
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

O
   podrobných pracovních programech pro provedení výše uvedených činností bude každoročně rozhodovat správní rada podniku Fusion for Energy.

O podrobných pracovních programech pro provedení výše uvedených činností každoročně rozhoduje správní rada podniku Fusion for Energy
  a tyto programy jsou předávány Evropskému parlamentu, Radě a Komisi
  .

---

(1)  

  Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 62.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady o programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Konzultace)

(2016/C 436/24)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0812),

| — | s ohledem na článek 7 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 7 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na žádost o stanovisko, kterou obdržel od Rady (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o stanovisko, kterou obdržel od Rady (C7-0009/2012),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro právní záležitosti (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Rozpočtového výboru a Výboru pro právní záležitosti (A7-0407/2012),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii změnila odpovídajícím způsobem;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

Pozměňovací návrh
  1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Prostřednictvím podpory jaderného výzkumu přispěje program Společenství pro výzkum a odbornou přípravu (dále jen „program Euratomu“) k dosažení cílů rámcového programu pro výzkum a inovace „Horizont 2020“, zřízeného nařízením (EU) XX/XXXX ze dne [...] (dále jen „rámcový program Horizont 2020“) a usnadní provádění strategie Evropa 2020, jakož i vytváření a fungování Evropského výzkumného prostoru. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Prostřednictvím podpory jaderného výzkumu přispěje program Společenství pro výzkum a odbornou přípravu (dále jen „program Euratomu“) k dosažení cílů rámcového programu pro výzkum a inovace „Horizont 2020“, zřízeného nařízením (EU) XX/XXXX ze dne [...] (dále jen „rámcový program Horizont 2020“) a usnadní provádění strategie Evropa 2020, jakož i vytváření a fungování Evropského výzkumného prostoru.

| (3) | Podporou jaderného výzkumu a 
  špičkových inovací
  přispěje program Společenství pro výzkum a odbornou přípravu (dále jen „program Euratomu“) k dosažení cílů rámcového programu pro výzkum a inovace „Horizont 2020“, zřízeného nařízením (EU) č. .../... ze dne [...] (dále jen „rámcový program Horizont 2020“), usnadní provádění strategie Evropa 2020, jakož i vytváření a fungování Evropského výzkumného prostoru a 
  přispěje k realizaci Strategického plánu pro energetické technologie (plán SET)
  .
  Nadto by program Euratomu měl usilovat o větší využívání strukturálních fondů na jaderný výzkum a zajistit jejich soulad s prioritami Společenství v oblasti výzkumu, avšak nikoli na úkor špičkové úrovně. |
| --- | --- |

(3)

Podporou jaderného výzkumu a 
  špičkových inovací
  přispěje program Společenství pro výzkum a odbornou přípravu (dále jen „program Euratomu“) k dosažení cílů rámcového programu pro výzkum a inovace „Horizont 2020“, zřízeného nařízením (EU) č. .../... ze dne [...] (dále jen „rámcový program Horizont 2020“), usnadní provádění strategie Evropa 2020, jakož i vytváření a fungování Evropského výzkumného prostoru a 
  přispěje k realizaci Strategického plánu pro energetické technologie (plán SET)
  .
  Nadto by program Euratomu měl usilovat o větší využívání strukturálních fondů na jaderný výzkum a zajistit jejich soulad s prioritami Společenství v oblasti výzkumu, avšak nikoli na úkor špičkové úrovně.

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | V rámci sedmého rámcového programu (2007–2011) Euratomu byly realizovány tři hlavní evropské iniciativy pro spolupráci v oblasti jaderné vědy a technologie. Jedná se o technologickou platformu pro udržitelnou jadernou energii (SNETP), technologickou platformu pro vývoj hlubinného ukládání (IGDTP) a multidisciplinární evropskou iniciativu pro výzkum nízkých dávek (MELODI). Iniciativy SNETP i IGDTP odpovídají cílům plánu SET. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3a)

V rámci sedmého rámcového programu (2007–2011) Euratomu byly realizovány tři hlavní evropské iniciativy pro spolupráci v oblasti jaderné vědy a technologie. Jedná se o technologickou platformu pro udržitelnou jadernou energii (SNETP), technologickou platformu pro vývoj hlubinného ukládání (IGDTP) a multidisciplinární evropskou iniciativu pro výzkum nízkých dávek (MELODI). Iniciativy SNETP i IGDTP odpovídají cílům plánu SET.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Navzdory možnému vlivu jaderné energetiky na zásobování energií a hospodářský rozvoj mohou vážné jaderné havárie potenciálně ohrozit lidské zdraví. V programu Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu by proto měla být věnována co největší pozornost aspektům jaderné bezpečnosti a v příslušných případech také jaderného zabezpečení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Navzdory možnému vlivu jaderné energetiky na zásobování energií a hospodářský rozvoj mohou vážné jaderné havárie potenciálně ohrozit lidské zdraví. V programu Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu by proto měla být věnována co největší pozornost aspektům jaderné bezpečnosti a v příslušných případech také jaderného zabezpečení.

| (4) | Navzdory možnému vlivu jaderné energetiky na zásobování energií a hospodářský rozvoj mohou vážné jaderné havárie
  , šíření jaderných zbraní a zlovolné činy včetně jaderného terorismu
  potenciálně ohrozit lidské zdraví. V programu Euratomu by proto měla být věnována co největší pozornost aspektům jaderné bezpečnosti a v příslušných případech
  – jako součást činnosti Společného výzkumného střediska (JRC) –
  také jaderného zabezpečení.
  Pozornost je nutno věnovat také třetím zemím, které hraničí s Unií, a přeshraničním aspektům jaderné bezpečnosti, jež podtrhují přidanou hodnotu Unie. |
| --- | --- |

(4)

Navzdory možnému vlivu jaderné energetiky na zásobování energií a hospodářský rozvoj mohou vážné jaderné havárie
  , šíření jaderných zbraní a zlovolné činy včetně jaderného terorismu
  potenciálně ohrozit lidské zdraví. V programu Euratomu by proto měla být věnována co největší pozornost aspektům jaderné bezpečnosti a v příslušných případech
  – jako součást činnosti Společného výzkumného střediska (JRC) –
  také jaderného zabezpečení.
  Pozornost je nutno věnovat také třetím zemím, které hraničí s Unií, a přeshraničním aspektům jaderné bezpečnosti, jež podtrhují přidanou hodnotu Unie.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Cílem evropské průmyslové iniciativy pro udržitelné jaderné štěpení (ESNII) je nasazení reaktorů s rychlými neutrony IV. generace s uzavřeným palivovým cyklem do roku 2040. Tato iniciativa zahrnuje tři hlavní projekty: prototyp ASTRID (chlazený sodíkem), demonstrátor ALLEGRO (chlazený plynem) a poloprovozní technologie MYRRHA (chlazená olovem). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4a)

Cílem evropské průmyslové iniciativy pro udržitelné jaderné štěpení (ESNII) je nasazení reaktorů s rychlými neutrony IV. generace s uzavřeným palivovým cyklem do roku 2040. Tato iniciativa zahrnuje tři hlavní projekty: prototyp ASTRID (chlazený sodíkem), demonstrátor ALLEGRO (chlazený plynem) a poloprovozní technologie MYRRHA (chlazená olovem).

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Jelikož všechny členské státy mají jaderná zařízení nebo zejména pro lékařské účely využívají radioaktivní materiály, uznala Rada ve svých závěrech ze dne 2. prosince 2008, že jsou i nadále potřebné dovednosti na poli jaderné energie, které by měly být zajišťovány především formou vhodného vzdělávání a odborné přípravy propojených s výzkumem a koordinovaných na úrovni Společenství. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Jelikož všechny členské státy mají jaderná zařízení nebo zejména pro lékařské účely využívají radioaktivní materiály, uznala Rada ve svých závěrech ze dne 2. prosince 2008, že jsou i nadále potřebné dovednosti na poli jaderné energie, které by měly být zajišťovány především formou vhodného vzdělávání a odborné přípravy propojených s výzkumem a koordinovaných na úrovni Společenství.

| (5) | Jelikož všechny členské státy mají jaderná zařízení nebo zejména pro lékařské účely využívají radioaktivní materiály, uznala Rada ve svých závěrech ze dne 2. prosince 2008, že jsou i nadále potřebné dovednosti na poli jaderné energie, které by měly být zajišťovány především formou vhodného vzdělávání a odborné přípravy propojených s výzkumem a 
  také zlepšením pracovních podmínek
  koordinovaných na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož všechny členské státy mají jaderná zařízení nebo zejména pro lékařské účely využívají radioaktivní materiály, uznala Rada ve svých závěrech ze dne 2. prosince 2008, že jsou i nadále potřebné dovednosti na poli jaderné energie, které by měly být zajišťovány především formou vhodného vzdělávání a odborné přípravy propojených s výzkumem a 
  také zlepšením pracovních podmínek
  koordinovaných na úrovni Společenství.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Společenství podepsalo Dohodu o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER, a tím se zavázalo k účasti na výstavbě a budoucím využívání projektu ITER. Příspěvek Společenství je řízen prostřednictvím „společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy“ (dále jen „podnik Fusion for Energy“), zřízeného rozhodnutím Rady ze dne 27. března 2007. Činnosti podniku Fusion for Energy, včetně projektu ITER, se upraví samostatným legislativním aktem. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Společenství podepsalo Dohodu o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER, a tím se zavázalo k účasti na výstavbě a budoucím využívání projektu ITER. Příspěvek Společenství je řízen prostřednictvím „společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy“ (dále jen „podnik Fusion for Energy“), zřízeného rozhodnutím Rady ze dne 27. března 2007. Činnosti podniku Fusion for Energy, včetně projektu ITER, se upraví samostatným legislativním aktem.

| (6) | Společenství podepsalo Dohodu o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER, a tím se zavázalo k účasti na výstavbě a budoucím využívání projektu ITER. Příspěvek Společenství je řízen prostřednictvím „společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy“ (dále jen „podnik Fusion for Energy“), zřízeného rozhodnutím Rady ze dne 27. března 2007. Činnosti podniku Fusion for Energy, včetně projektu ITER, se upraví samostatným legislativním aktem
  , který zajistí, aby se projekt ITER financoval v rámci víceletého finančního rámce, a současně stanoví maximální výši účelově vázaného příspěvku z rozpočtu Unie na tento projekt v letech 2014–2018
  . |
| --- | --- |

(6)

Společenství podepsalo Dohodu o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER, a tím se zavázalo k účasti na výstavbě a budoucím využívání projektu ITER. Příspěvek Společenství je řízen prostřednictvím „společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy“ (dále jen „podnik Fusion for Energy“), zřízeného rozhodnutím Rady ze dne 27. března 2007. Činnosti podniku Fusion for Energy, včetně projektu ITER, se upraví samostatným legislativním aktem
  , který zajistí, aby se projekt ITER financoval v rámci víceletého finančního rámce, a současně stanoví maximální výši účelově vázaného příspěvku z rozpočtu Unie na tento projekt v letech 2014–2018
  .

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Aby byl rámec pro výzkum jaderného štěpení podle programu Euratom v souladu s ostatními prioritami Unie pro nadcházející desetiletí, měl by podporovat stávající cíle a návrhy Unie, jako jsou plán SET a energetický plán do roku 2050. Tento rámec by měl rovněž podporovat iniciativu ESNII. Měl by také co nejvíce doplňovat širší návrhy Unie, pokud jde o spolupráci se třetími zeměmi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Aby byl rámec pro výzkum jaderného štěpení podle programu Euratom v souladu s ostatními prioritami Unie pro nadcházející desetiletí, měl by podporovat stávající cíle a návrhy Unie, jako jsou plán SET a energetický plán do roku 2050. Tento rámec by měl rovněž podporovat iniciativu ESNII. Měl by také co nejvíce doplňovat širší návrhy Unie, pokud jde o spolupráci se třetími zeměmi.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Má-li se jaderná syntéza stát věrohodnou alternativou pro komerční výrobu energie, je zaprvé nutné úspěšně a včas dokončit výstavbu projektu ITER a zahájit jeho provoz. Zadruhé je nezbytné vypracovat ambiciózní, ale přitom realistický plán pro výrobu elektřiny do roku 2050. Dosažení těchto cílů vyžaduje přesměrování evropského programu jaderné syntézy. Na činnosti na podporu projektu ITER by se měl klást větší důraz.
  Provedením takovéto racionalizace by nemělo být ohroženo
  vedoucí postavení Evropy ve vědecké obci, která se zabývá jadernou syntézou. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Má-li se jaderná syntéza stát věrohodnou alternativou pro komerční výrobu energie, je zaprvé nutné úspěšně a včas dokončit výstavbu projektu ITER a zahájit jeho provoz. Zadruhé je nezbytné vypracovat ambiciózní, ale přitom realistický plán pro výrobu elektřiny do roku 2050. Dosažení těchto cílů vyžaduje přesměrování evropského programu jaderné syntézy. Na činnosti na podporu projektu ITER by se měl klást větší důraz.
  Provedením takovéto racionalizace by nemělo být ohroženo
  vedoucí postavení Evropy ve vědecké obci, která se zabývá jadernou syntézou.

| (7) | Má-li se jaderná syntéza stát věrohodnou alternativou pro komerční výrobu energie, je zaprvé nutné úspěšně a včas dokončit výstavbu projektu ITER a zahájit jeho provoz a 
  nadále podporovat činnosti stávajících přidružených a doplňkových projektů, jako je společný evropský tokamak (JET)
  . Zadruhé je nezbytné vypracovat ambiciózní, ale přitom realistický plán pro výrobu elektřiny do roku 2050. Dosažení těchto cílů vyžaduje přesměrování evropského programu jaderné syntézy. Na činnosti na podporu projektu ITER,
  včetně zajištění jeho úplného a transparentního financování prostřednictvím víceletého finančního rámce,
  by se měl klást větší důraz.
  Zajištění financování prostřednictvím víceletého finančního rámce zaručí úsilí Komise o dosažení dlouhodobého úspěchu projektu a zabrání budoucímu exponenciálnímu růstu nákladů. Hlavním cílem programu Euratom je udržet
  vedoucí postavení Evropy ve vědecké obci, která se zabývá jadernou syntézou. |
| --- | --- |

(7)

Má-li se jaderná syntéza stát věrohodnou alternativou pro komerční výrobu energie, je zaprvé nutné úspěšně a včas dokončit výstavbu projektu ITER a zahájit jeho provoz a 
  nadále podporovat činnosti stávajících přidružených a doplňkových projektů, jako je společný evropský tokamak (JET)
  . Zadruhé je nezbytné vypracovat ambiciózní, ale přitom realistický plán pro výrobu elektřiny do roku 2050. Dosažení těchto cílů vyžaduje přesměrování evropského programu jaderné syntézy. Na činnosti na podporu projektu ITER,
  včetně zajištění jeho úplného a transparentního financování prostřednictvím víceletého finančního rámce,
  by se měl klást větší důraz.
  Zajištění financování prostřednictvím víceletého finančního rámce zaručí úsilí Komise o dosažení dlouhodobého úspěchu projektu a zabrání budoucímu exponenciálnímu růstu nákladů. Hlavním cílem programu Euratom je udržet
  vedoucí postavení Evropy ve vědecké obci, která se zabývá jadernou syntézou.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) by mělo nadále poskytovat nezávislou vědeckou a technologickou podporu orientovanou na potřeby uživatelů, pokud jde o tvorbu, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství, zejména v oblasti výzkumu a odborné přípravy týkajících se jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) by mělo nadále poskytovat nezávislou vědeckou a technologickou podporu orientovanou na potřeby uživatelů, pokud jde o tvorbu, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství, zejména v oblasti výzkumu a odborné přípravy týkajících se jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.

| (8) | JRC by mělo nadále poskytovat nezávislou vědeckou a technologickou podporu orientovanou na potřeby uživatelů, pokud jde o tvorbu, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství a v 
  případě potřeby i mezinárodních politik
  , zejména v oblasti výzkumu a odborné přípravy týkajících se jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.
  Tuto podporu je třeba poskytovat v souladu se zásadami, které přijmou orgány Unie, zejména na základě zátěžových zkoušek jaderných elektráren. |
| --- | --- |

(8)

JRC by mělo nadále poskytovat nezávislou vědeckou a technologickou podporu orientovanou na potřeby uživatelů, pokud jde o tvorbu, vypracovávání, provádění a sledování politik Společenství a v 
  případě potřeby i mezinárodních politik
  , zejména v oblasti výzkumu a odborné přípravy týkajících se jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.
  Tuto podporu je třeba poskytovat v souladu se zásadami, které přijmou orgány Unie, zejména na základě zátěžových zkoušek jaderných elektráren.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Ačkoli je na rozhodnutí každého členského státu, zda bude jadernou energii využívat, úlohou Unie je rozvíjet, v zájmu všech jejích členských států, rámec na podporu společného špičkového výzkumu, vytváření a uchovávání znalostí v oblasti technologií jaderného štěpení, přičemž zvláštní důraz je kladen na bezpečnost, zabezpečení, radiační ochranu a nešíření. K tomu jsou zapotřebí nezávislé vědecké poznatky, k nimž může JRC velmi významně přispět. Tato skutečnost byla uznána ve sdělení Komise „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací“, ve kterém Komise nastínila svůj záměr posílit prostřednictvím JRC úlohu vědeckých poznatků pro tvorbu politiky. JRC navrhuje reagovat na tuto výzvu tak, že výzkum v oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení soustředí na priority politik Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Ačkoli je na rozhodnutí každého členského státu, zda bude jadernou energii využívat, úlohou Unie je rozvíjet, v zájmu všech jejích členských států, rámec na podporu společného špičkového výzkumu, vytváření a uchovávání znalostí v oblasti technologií jaderného štěpení, přičemž zvláštní důraz je kladen na bezpečnost, zabezpečení, radiační ochranu a nešíření. K tomu jsou zapotřebí nezávislé vědecké poznatky, k nimž může JRC velmi významně přispět. Tato skutečnost byla uznána ve sdělení Komise „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací“, ve kterém Komise nastínila svůj záměr posílit prostřednictvím JRC úlohu vědeckých poznatků pro tvorbu politiky. JRC navrhuje reagovat na tuto výzvu tak, že výzkum v oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení soustředí na priority politik Unie.

| (10) | Ačkoli je na rozhodnutí každého členského státu, zda bude jadernou energii využívat, úlohou Unie je rozvíjet, v zájmu všech jejích členských států, rámec na podporu společného špičkového výzkumu, vytváření a uchovávání znalostí v oblasti technologií jaderného štěpení,
  zejména o nové generaci štěpných reaktorů,
  přičemž zvláštní důraz je kladen na bezpečnost, zabezpečení, radiační ochranu
  , včetně zlepšení pracovních podmínek těch, kdo pracují přímo s jadernými materiály, vyřazování jaderných zařízení z provozu
  a nešíření. K tomu jsou zapotřebí nezávislé vědecké poznatky, k nimž může JRC velmi významně přispět. Tato skutečnost byla uznána ve sdělení Komise „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací“, ve kterém Komise nastínila svůj záměr posílit prostřednictvím JRC úlohu vědeckých poznatků pro tvorbu politiky. JRC navrhuje reagovat na tuto výzvu tak, že výzkum v oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení soustředí na priority politik Unie.
  Tento přesný výzkum by se měl provádět v souladu se zásadami, které přijmou orgány Unie, zejména na základě zátěžových zkoušek jaderných elektráren. |
| --- | --- |

(10)

Ačkoli je na rozhodnutí každého členského státu, zda bude jadernou energii využívat, úlohou Unie je rozvíjet, v zájmu všech jejích členských států, rámec na podporu společného špičkového výzkumu, vytváření a uchovávání znalostí v oblasti technologií jaderného štěpení,
  zejména o nové generaci štěpných reaktorů,
  přičemž zvláštní důraz je kladen na bezpečnost, zabezpečení, radiační ochranu
  , včetně zlepšení pracovních podmínek těch, kdo pracují přímo s jadernými materiály, vyřazování jaderných zařízení z provozu
  a nešíření. K tomu jsou zapotřebí nezávislé vědecké poznatky, k nimž může JRC velmi významně přispět. Tato skutečnost byla uznána ve sdělení Komise „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací“, ve kterém Komise nastínila svůj záměr posílit prostřednictvím JRC úlohu vědeckých poznatků pro tvorbu politiky. JRC navrhuje reagovat na tuto výzvu tak, že výzkum v oblasti jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení soustředí na priority politik Unie.
  Tento přesný výzkum by se měl provádět v souladu se zásadami, které přijmou orgány Unie, zejména na základě zátěžových zkoušek jaderných elektráren.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Jelikož evropští občané musí zůstat středem zájmu diskusí probíhajících na úrovni Unie, měl by být Evropský parlament ve větší míře zapojen do jednání a přijímání rozhodnutí o programu Euratomu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10a)

Jelikož evropští občané musí zůstat středem zájmu diskusí probíhajících na úrovni Unie, měl by být Evropský parlament ve větší míře zapojen do jednání a přijímání rozhodnutí o programu Euratomu.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a posílit důvěru veřejnosti ve vědu, by měl program Euratomu podporovat informované zapojování občanů a občanské společnosti do záležitostí výzkumu a inovací tím, že bude podporovat vzdělávání v oblasti vědy, více zpřístupní vědecké znalosti, vytvoří programy odpovědného výzkumu a inovací, které odpovídají zájmům a očekáváním občanů a občanské společnosti, a usnadní jejich účast v činnostech programu Euratomu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a posílit důvěru veřejnosti ve vědu, by měl program Euratomu podporovat informované zapojování občanů a občanské společnosti do záležitostí výzkumu a inovací tím, že bude podporovat vzdělávání v oblasti vědy, více zpřístupní vědecké znalosti, vytvoří programy odpovědného výzkumu a inovací, které odpovídají zájmům a očekáváním občanů a občanské společnosti, a usnadní jejich účast v činnostech programu Euratomu.

| (11) | S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a posílit důvěru veřejnosti ve vědu, by měl program Euratomu podporovat informované zapojování občanů a občanské společnosti do záležitostí výzkumu a inovací tím, že bude podporovat vzdělávání v oblasti vědy, více zpřístupní vědecké znalosti, vytvoří programy odpovědného výzkumu a inovací, které odpovídají zájmům a očekáváním občanů a občanské společnosti, a usnadní jejich účast v činnostech programu Euratomu.
  Mezi tato opatření by mělo patřit i zatraktivnění vědecké a výzkumné práce pro další generaci výzkumných pracovníků, zejména pokud pochází ze skupin, které jsou v oblasti výzkumu nedostatečně zastoupeny. Toto informované zapojování občanů do záležitostí spojených s programem Euratomu předpokládá užší zapojení Evropského parlamentu, který evropské občany zastupuje. |
| --- | --- |

(11)

S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a posílit důvěru veřejnosti ve vědu, by měl program Euratomu podporovat informované zapojování občanů a občanské společnosti do záležitostí výzkumu a inovací tím, že bude podporovat vzdělávání v oblasti vědy, více zpřístupní vědecké znalosti, vytvoří programy odpovědného výzkumu a inovací, které odpovídají zájmům a očekáváním občanů a občanské společnosti, a usnadní jejich účast v činnostech programu Euratomu.
  Mezi tato opatření by mělo patřit i zatraktivnění vědecké a výzkumné práce pro další generaci výzkumných pracovníků, zejména pokud pochází ze skupin, které jsou v oblasti výzkumu nedostatečně zastoupeny. Toto informované zapojování občanů do záležitostí spojených s programem Euratomu předpokládá užší zapojení Evropského parlamentu, který evropské občany zastupuje.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | Program Euratomu by měl
  přispívat k přitažlivosti
  výzkumných profesí v Unii. Náležitá pozornost by se měla věnovat Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků spolu s dalšími důležitými referenčními rámci stanovenými v rámci Evropského výzkumného prostoru, a to při respektování jejich dobrovolného charakteru. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

Program Euratomu by měl
  přispívat k přitažlivosti
  výzkumných profesí v Unii. Náležitá pozornost by se měla věnovat Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků spolu s dalšími důležitými referenčními rámci stanovenými v rámci Evropského výzkumného prostoru, a to při respektování jejich dobrovolného charakteru.

| (13) | Program Euratomu by měl
  usilovat o zvýšení přitažlivosti
  výzkumných profesí v Unii
  , s obecným cílem více zviditelnit vědu ve společnosti, ale také s cílem zabránit jakémukoliv nedostatku dovedností v Unii nebo „odlivu mozků“ z Unie do třetích zemí
  .
  V Unii je sice v současnosti mnoho odborníků, avšak zcela zásadní je vychovat novou generaci jaderných výzkumných pracovníků ve všech oblastech jaderného výzkumu. Program Euratomu by se měl také na všech úrovních snažit poskytnout evropskou přidanou hodnotu všem, kdo se chtějí zapojit do jaderného výzkumu.
  Náležitá pozornost by se měla věnovat Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků spolu s dalšími důležitými referenčními rámci stanovenými v rámci Evropského výzkumného prostoru, a to při respektování jejich dobrovolného charakteru. |
| --- | --- |

(13)

Program Euratomu by měl
  usilovat o zvýšení přitažlivosti
  výzkumných profesí v Unii
  , s obecným cílem více zviditelnit vědu ve společnosti, ale také s cílem zabránit jakémukoliv nedostatku dovedností v Unii nebo „odlivu mozků“ z Unie do třetích zemí
  .
  V Unii je sice v současnosti mnoho odborníků, avšak zcela zásadní je vychovat novou generaci jaderných výzkumných pracovníků ve všech oblastech jaderného výzkumu. Program Euratomu by se měl také na všech úrovních snažit poskytnout evropskou přidanou hodnotu všem, kdo se chtějí zapojit do jaderného výzkumu.
  Náležitá pozornost by se měla věnovat Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků spolu s dalšími důležitými referenčními rámci stanovenými v rámci Evropského výzkumného prostoru, a to při respektování jejich dobrovolného charakteru.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | Výzkumné a inovační činnosti podporované
  programem Euratomu
  by měly
  dodržovat
  základní
  etické zásady. Měla by být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných činnostech by měl být rovněž brán v potaz článek 13 SFEU a 
  mělo by se omezit
  využívání zvířat při výzkumu a testování
  s konečným cílem využívání zvířat nahradit
  . Při provádění všech činností by měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Výzkumné a inovační činnosti podporované
  programem Euratomu
  by měly
  dodržovat
  základní
  etické zásady. Měla by být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných činnostech by měl být rovněž brán v potaz článek 13 SFEU a 
  mělo by se omezit
  využívání zvířat při výzkumu a testování
  s konečným cílem využívání zvířat nahradit
  . Při provádění všech činností by měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.

| (15) | Při výzkumných a inovačních činnostech podporovaných
  programem Euratomu
  je nutné
  dodržovat etické zásady. Měla by být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných činnostech by měl být rovněž brán v potaz článek 13 SFEU a využívání zvířat při výzkumu a testování
  by se mělo nahrazovat jinými metodami, omezit a provádět vylepšenými postupy
  . Při provádění všech činností by měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. |
| --- | --- |

(15)

Při výzkumných a inovačních činnostech podporovaných
  programem Euratomu
  je nutné
  dodržovat etické zásady. Měla by být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných činnostech by měl být rovněž brán v potaz článek 13 SFEU a využívání zvířat při výzkumu a testování
  by se mělo nahrazovat jinými metodami, omezit a provádět vylepšenými postupy
  . Při provádění všech činností by měl být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Většího dopadu by rovněž mělo být dosaženo kombinací programu Euratomu a soukromých prostředků v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, v nichž by výzkum a inovace mohly přispět k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti. Zvláštní pozornost by měla být věnována zapojení malých a středních podniků. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Většího dopadu by rovněž mělo být dosaženo kombinací programu Euratomu a soukromých prostředků v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, v nichž by výzkum a inovace mohly přispět k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti. Zvláštní pozornost by měla být věnována zapojení malých a středních podniků.

| (16) | Většího dopadu by rovněž mělo být dosaženo kombinací programu Euratomu a soukromých prostředků v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, v nichž by výzkum a inovace mohly přispět k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti. Zvláštní pozornost by měla být věnována zapojení malých a středních podniků.
  Je třeba zvýšit využívání finančních prostředků Společenství malými a středními podniky, což se týká malých a středních podniků v oblasti jaderného výzkumu, stejně jako v jiných oblastech. Program Euratomu by měl podporovat malé a střední podniky ve všech fázích inovačního řetězce, zejména pak činnosti v rozvinuté fázi připravenosti k obchodnímu využití, mimo jiné za použití inovativních finančních nástrojů. Taková podpora by měla zahrnovat zvláštní nástroj pro malé a střední podniky a všechny revidované finanční nástroje, které by měly poskytnout odpovídající opatření k rozvinutí plného inovačního potenciálu malých a středních podniků a které by byly dostupné prostřednictvím rámcového programu Horizont 2020 a dalších podobných programů, jako Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (2014–2020) (COSME). |
| --- | --- |

(16)

Většího dopadu by rovněž mělo být dosaženo kombinací programu Euratomu a soukromých prostředků v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, v nichž by výzkum a inovace mohly přispět k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti. Zvláštní pozornost by měla být věnována zapojení malých a středních podniků.
  Je třeba zvýšit využívání finančních prostředků Společenství malými a středními podniky, což se týká malých a středních podniků v oblasti jaderného výzkumu, stejně jako v jiných oblastech. Program Euratomu by měl podporovat malé a střední podniky ve všech fázích inovačního řetězce, zejména pak činnosti v rozvinuté fázi připravenosti k obchodnímu využití, mimo jiné za použití inovativních finančních nástrojů. Taková podpora by měla zahrnovat zvláštní nástroj pro malé a střední podniky a všechny revidované finanční nástroje, které by měly poskytnout odpovídající opatření k rozvinutí plného inovačního potenciálu malých a středních podniků a které by byly dostupné prostřednictvím rámcového programu Horizont 2020 a dalších podobných programů, jako Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (2014–2020) (COSME).

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Program Euratomu by měl
  podporovat spolupráci s třetími zeměmi založenou na společném zájmu a vzájemném prospěchu, a to zejména na poli bezpečnosti
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Program Euratomu by měl
  podporovat spolupráci s třetími zeměmi založenou na společném zájmu a vzájemném prospěchu, a to zejména na poli bezpečnosti
  .

| (17) | Program Euratomu by měl
  především vzít v úvahu všechna jaderná zařízení ve třetích zemích sousedících s Unií, obzvlášť pokud se tato zařízení nacházejí v oblasti náchylné na přírodní katastrofy
  .
  Mezinárodní spolupráce v oblasti jaderné energie by měla zahrnovat vhodné nástroje pro zabezpečení vzájemných finančních závazků. To musí zahrnovat smlouvy o spolupráci a vzájemné finanční závazky. |
| --- | --- |

(17)

Program Euratomu by měl
  především vzít v úvahu všechna jaderná zařízení ve třetích zemích sousedících s Unií, obzvlášť pokud se tato zařízení nacházejí v oblasti náchylné na přírodní katastrofy
  .
  Mezinárodní spolupráce v oblasti jaderné energie by měla zahrnovat vhodné nástroje pro zabezpečení vzájemných finančních závazků. To musí zahrnovat smlouvy o spolupráci a vzájemné finanční závazky.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (19) | Evropská rada na svém zasedání dne 4. února 2011 uznala nutnost nového přístupu ke kontrole a řízení rizika ve financování výzkumu Unií, když vyzvala k nastolení nové rovnováhy mezi důvěrou a kontrolou a mezi podstupováním rizika a vyhýbáním se riziku. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum vyzval k praktickému posunu ke zjednodušení administrativy a financování a uvedl, že řízení financování výzkumu Unií by mělo být více založeno na důvěře a mělo by tolerovat rizika, pokud jde o účastníky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19)

Evropská rada na svém zasedání dne 4. února 2011 uznala nutnost nového přístupu ke kontrole a řízení rizika ve financování výzkumu Unií, když vyzvala k nastolení nové rovnováhy mezi důvěrou a kontrolou a mezi podstupováním rizika a vyhýbáním se riziku. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum vyzval k praktickému posunu ke zjednodušení administrativy a financování a uvedl, že řízení financování výzkumu Unií by mělo být více založeno na důvěře a mělo by tolerovat rizika, pokud jde o účastníky.

| (19) | Evropská rada na svém zasedání dne 4. února 2011 uznala nutnost nového přístupu ke kontrole a řízení rizika ve financování výzkumu Unií, když vyzvala k nastolení nové rovnováhy mezi důvěrou a kontrolou a mezi podstupováním rizika a vyhýbáním se riziku. Evropský parlament
  vyzýval k radikálnímu zjednodušení financování výzkumu a inovací v Unii a již několikrát žádal, aby se po stránce administrativní a finanční přešlo na mnohem jednodušší mechanismy.
  Ve svém usnesení ze dne 11. listopadu 2010 (1) o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum vyzval k praktickému posunu ke zjednodušení administrativy a financování a uvedl, že řízení financování výzkumu Unií by mělo být více založeno na důvěře a mělo by tolerovat rizika, pokud jde o účastníky.
  Ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 nazvaném „Investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu

   (2) 
  pak svou výzvu k posunu ke zjednodušení administrativy a financování zopakoval a dále zdůraznil, že jakékoli zvýšení finančních prostředků by mělo být spojeno se zásadním zjednodušením postupů financování
  .
  Program Euratomu by měl také řádně zvážit obavy a doporučení obce výzkumných pracovníků, které jsou vyjádřeny v závěrečné zprávě skupiny odborníků „Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu“ ze dne 12. listopadu 2010, stejně jako v zelené knize Komise ze dne 9. února 2011 nazvané „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“. |
| --- | --- |

(19)

Evropská rada na svém zasedání dne 4. února 2011 uznala nutnost nového přístupu ke kontrole a řízení rizika ve financování výzkumu Unií, když vyzvala k nastolení nové rovnováhy mezi důvěrou a kontrolou a mezi podstupováním rizika a vyhýbáním se riziku. Evropský parlament
  vyzýval k radikálnímu zjednodušení financování výzkumu a inovací v Unii a již několikrát žádal, aby se po stránce administrativní a finanční přešlo na mnohem jednodušší mechanismy.
  Ve svém usnesení ze dne 11. listopadu 2010 (1) o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum vyzval k praktickému posunu ke zjednodušení administrativy a financování a uvedl, že řízení financování výzkumu Unií by mělo být více založeno na důvěře a mělo by tolerovat rizika, pokud jde o účastníky.
  Ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 nazvaném „Investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu

   (2) 
  pak svou výzvu k posunu ke zjednodušení administrativy a financování zopakoval a dále zdůraznil, že jakékoli zvýšení finančních prostředků by mělo být spojeno se zásadním zjednodušením postupů financování
  .
  Program Euratomu by měl také řádně zvážit obavy a doporučení obce výzkumných pracovníků, které jsou vyjádřeny v závěrečné zprávě skupiny odborníků „Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu“ ze dne 12. listopadu 2010, stejně jako v zelené knize Komise ze dne 9. února 2011 nazvané „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 20

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (20) | Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními
  v
   celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování
  a
   vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků
  a
   případně sankcí. Revidovaná kontrolní strategie, jež posunuje své zaměření od minimalizace míry chyb ke kontrole založené na analýze rizika a ke zjišťování podvodů, by měla omezit zátěž, kterou kontrola představuje pro účastníky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20)

Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními
  v
   celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování
  a
   vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků
  a
   případně sankcí. Revidovaná kontrolní strategie, jež posunuje své zaměření od minimalizace míry chyb ke kontrole založené na analýze rizika a ke zjišťování podvodů, by měla omezit zátěž, kterou kontrola představuje pro účastníky.

| (20) | Finanční zájmy Unie by měly být chráněny
  nezbytnými,
  přiměřenými
  a účinnými
  opatřeními
  v
   celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování
  a
   vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků
  a
   případných sankcí. Revidovaná kontrolní strategie, jež posunuje své zaměření od minimalizace míry chyb ke kontrole založené na analýze rizika a ke zjišťování podvodů, by měla omezit zátěž, kterou kontrola představuje pro účastníky. |
| --- | --- |

(20)

Finanční zájmy Unie by měly být chráněny
  nezbytnými,
  přiměřenými
  a účinnými
  opatřeními
  v
   celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování
  a
   vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků
  a
   případných sankcí. Revidovaná kontrolní strategie, jež posunuje své zaměření od minimalizace míry chyb ke kontrole založené na analýze rizika a ke zjišťování podvodů, by měla omezit zátěž, kterou kontrola představuje pro účastníky.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 25

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (25) | Článek 7 Smlouvy o Euratomu svěřuje odpovědnost za provádění programu Euratomu Komisi. Pro účely provádění programu Euratomu, s výjimkou jeho přímých akcí, by měl být Komisi nápomocen poradní výbor členských států, aby byla zajištěna vhodná koordinace s vnitrostátními politikami v oblastech, na které se tento program pro výzkum
  a
   odbornou přípravu vztahuje. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25)

Článek 7 Smlouvy o Euratomu svěřuje odpovědnost za provádění programu Euratomu Komisi. Pro účely provádění programu Euratomu, s výjimkou jeho přímých akcí, by měl být Komisi nápomocen poradní výbor členských států, aby byla zajištěna vhodná koordinace s vnitrostátními politikami v oblastech, na které se tento program pro výzkum
  a
   odbornou přípravu vztahuje.

| (25) | Článek 7 Smlouvy o Euratomu svěřuje odpovědnost za provádění programu Euratomu Komisi. Pro účely provádění programu Euratomu, s výjimkou jeho přímých akcí, by měl být Komisi nápomocen poradní výbor členských států, aby byla zajištěna vhodná koordinace s vnitrostátními politikami v oblastech, na které se tento program pro výzkum
  a
   odbornou přípravu vztahuje
  , a posílena úzká součinnost a doplňkovost evropských, vnitrostátních a regionálních fondů
  .
  Evropský parlament by se měl na provádění programu Euratomu ze strany Komise podílet. |
| --- | --- |

(25)

Článek 7 Smlouvy o Euratomu svěřuje odpovědnost za provádění programu Euratomu Komisi. Pro účely provádění programu Euratomu, s výjimkou jeho přímých akcí, by měl být Komisi nápomocen poradní výbor členských států, aby byla zajištěna vhodná koordinace s vnitrostátními politikami v oblastech, na které se tento program pro výzkum
  a
   odbornou přípravu vztahuje
  , a posílena úzká součinnost a doplňkovost evropských, vnitrostátních a regionálních fondů
  .
  Evropský parlament by se měl na provádění programu Euratomu ze strany Komise podílet.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 25a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (25a) | Financování výzkumu a inovací z prostředků Unie a členských států by mělo být lépe koordinováno v zájmu zajištění komplementarity, větší účinnosti a viditelnosti a dosažení lepší součinnosti mezi rozpočty. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25a)

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 29 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (29a) | Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a posílení úlohy Evropského parlamentu, pokud jde o rozpočtový proces, by měl být projednán stávající právní rámec. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(29a)

Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost a posílení úlohy Evropského parlamentu, pokud jde o rozpočtový proces, by měl být projednán stávající právní rámec.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Čl. 2 – písm. e a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ea) | „malým či středním podnikem“ právní subjekt, který splňuje kritéria stanovená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 týkající se definice mikropodniků a malých a středních podniků

   (3)

  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ea)

„malým či středním podnikem“ právní subjekt, který splňuje kritéria stanovená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 týkající se definice mikropodniků a malých a středních podniků

   (3)

  .

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Obecným cílem programu Euratomu je zlepšit jadernou bezpečnost, jaderné zabezpečení a radiační ochranu a současně přispět k dlouhodobé dekarbonizaci energetického systému bezpečným, efektivním a zabezpečeným způsobem. Obecný cíl se provede prostřednictvím činností uvedených v příloze I ve formě přímých a nepřímých akcí, které sledují specifické cíle uvedené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku. | 1.   Obecným cílem programu Euratomu je zlepšit jadernou bezpečnost, jaderné zabezpečení a radiační ochranu a současně přispět k dlouhodobé dekarbonizaci energetického systému bezpečným, efektivním a zabezpečeným způsobem,
  přispět k ostatním oblastem výzkumu souvisejícím s jaderným výzkumem, jako je například lékařský výzkum, a zaručit dlouhodobou budoucnost evropského jaderného výzkumu
  . Obecný cíl se provede prostřednictvím činností uvedených v příloze I ve formě přímých a nepřímých akcí, které sledují specifické cíle uvedené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Obecným cílem programu Euratomu je zlepšit jadernou bezpečnost, jaderné zabezpečení a radiační ochranu a současně přispět k dlouhodobé dekarbonizaci energetického systému bezpečným, efektivním a zabezpečeným způsobem. Obecný cíl se provede prostřednictvím činností uvedených v příloze I ve formě přímých a nepřímých akcí, které sledují specifické cíle uvedené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.

1.   Obecným cílem programu Euratomu je zlepšit jadernou bezpečnost, jaderné zabezpečení a radiační ochranu a současně přispět k dlouhodobé dekarbonizaci energetického systému bezpečným, efektivním a zabezpečeným způsobem,
  přispět k ostatním oblastem výzkumu souvisejícím s jaderným výzkumem, jako je například lékařský výzkum, a zaručit dlouhodobou budoucnost evropského jaderného výzkumu
  . Obecný cíl se provede prostřednictvím činností uvedených v příloze I ve formě přímých a nepřímých akcí, které sledují specifické cíle uvedené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | podpořit bezpečný provoz jaderných systémů; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

podpořit bezpečný provoz jaderných systémů;

| a) | podpořit bezpečný provoz
  všech stávajících a budoucích civilních
  jaderných systémů; |
| --- | --- |

a)

podpořit bezpečný provoz
  všech stávajících a budoucích civilních
  jaderných systémů;

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | podporovat rozvoj a udržování kompetencí v oblasti jaderné energie na úrovni Unie; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

c)

podporovat rozvoj a udržování kompetencí v oblasti jaderné energie na úrovni Unie;

| c) | podporovat
  opatření nezbytná k zajištění náležitě kvalifikovaných lidských zdrojů a
   rozvoj a udržování kompetencí v oblasti jaderné energie na úrovni Unie; |
| --- | --- |

c)

podporovat
  opatření nezbytná k zajištění náležitě kvalifikovaných lidských zdrojů a
   rozvoj a udržování kompetencí v oblasti jaderné energie na úrovni Unie;

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | podpořit rozvoj
  radiační ochrany; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

d)

podpořit rozvoj
  radiační ochrany;

| d) | podporovat výzkum a vývoj v oblasti
  radiační ochrany
  a snažit se o udržení co nejvyšší úrovně pracovních podmínek těch, kdo přímo pracují s jadernými materiály; |
| --- | --- |

d)

podporovat výzkum a vývoj v oblasti
  radiační ochrany
  a snažit se o udržení co nejvyšší úrovně pracovních podmínek těch, kdo přímo pracují s jadernými materiály;

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | přispívat k provádění programu výzkumu a vývoje vycházejícího z doporučení uvedených v závěrech zátěžových zkoušek Unie (např. v oblasti seizmického modelování, chování při tavení jádra atd.); |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

da)

přispívat k provádění programu výzkumu a vývoje vycházejícího z doporučení uvedených v závěrech zátěžových zkoušek Unie (např. v oblasti seizmického modelování, chování při tavení jádra atd.);

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. d b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | db) | podporovat dlouhodobou udržitelnost jaderného štěpení prostřednictvím zlepšení v oblasti prodlužování životnosti reaktorů nebo navrhování nových typů reaktorů; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

db)

podporovat dlouhodobou udržitelnost jaderného štěpení prostřednictvím zlepšení v oblasti prodlužování životnosti reaktorů nebo navrhování nových typů reaktorů;

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | položit základy pro budoucí elektrárny založené na jaderné syntéze prostřednictvím vývoje materiálů, technologií a koncepčního návrhu; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

f)

položit základy pro budoucí elektrárny založené na jaderné syntéze prostřednictvím vývoje materiálů, technologií a koncepčního návrhu;

| f) | položit základy pro budoucí elektrárny založené na jaderné syntéze a 
  štěpení
  prostřednictvím vývoje materiálů, technologií a koncepčního návrhu; |
| --- | --- |

f)

položit základy pro budoucí elektrárny založené na jaderné syntéze a 
  štěpení
  prostřednictvím vývoje materiálů, technologií a koncepčního návrhu;

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. g

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| g) | podpořit inovace a 
  průmyslovou konkurenceschopnost
  ; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

g)

podpořit inovace a 
  průmyslovou konkurenceschopnost
  ;

| g) | podpořit inovace a 
  evropské vedoucí postavení v průmyslu, pokud jde o oblast štěpení a syntézy
  ; |
| --- | --- |

g)

podpořit inovace a 
  evropské vedoucí postavení v průmyslu, pokud jde o oblast štěpení a syntézy
  ;

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. g a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ga) | podpořit tři priority rámcového programu Horizont 2020: vynikající věda, vedoucí postavení v průmyslu a společenské výzvy; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ga)

podpořit tři priority rámcového programu Horizont 2020: vynikající věda, vedoucí postavení v průmyslu a společenské výzvy;

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. (h)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| h) | zajistit dostupnost a využívání výzkumných infrastruktur celoevropského významu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

h)

zajistit dostupnost a využívání výzkumných infrastruktur celoevropského významu.

| h) | zajistit dostupnost a využívání
  nových
  výzkumných infrastruktur celoevropského významu a 
  podporovat jejich rozvoj; |
| --- | --- |

h)

zajistit dostupnost a využívání
  nových
  výzkumných infrastruktur celoevropského významu a 
  podporovat jejich rozvoj;

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | zlepšit jadernou bezpečnost, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu a připravenosti na mimořádné události; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

zlepšit jadernou bezpečnost, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu a připravenosti na mimořádné události;

| a) | zlepšit jadernou bezpečnost, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu, připravenosti na mimořádné události
  , pracovních podmínek osob pracujících přímo s jadernými materiály
  a 
  řešení přímých následků havárií v oblasti jaderné bezpečnosti, ať jsou jakkoli nepravděpodobné
  ; |
| --- | --- |

a)

zlepšit jadernou bezpečnost, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu, připravenosti na mimořádné události
  , pracovních podmínek osob pracujících přímo s jadernými materiály
  a 
  řešení přímých následků havárií v oblasti jaderné bezpečnosti, ať jsou jakkoli nepravděpodobné
  ;

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | podpořit řízení znalostí, vzdělávání a odbornou přípravu; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

d)

podpořit řízení znalostí, vzdělávání a odbornou přípravu;

| d) | podpořit řízení znalostí, vzdělávání a odbornou přípravu
  , včetně rozšíření jaderného výzkumu mezi evropskými vědci a přilákání vědců z oblastí mimo Unii
  ; |
| --- | --- |

d)

podpořit řízení znalostí, vzdělávání a odbornou přípravu
  , včetně rozšíření jaderného výzkumu mezi evropskými vědci a přilákání vědců z oblastí mimo Unii
  ;

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | podpořit politiku Unie na poli jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení a vyvíjející se právní předpisy Unie v této oblasti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

e)

podpořit politiku Unie na poli jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení a vyvíjející se právní předpisy Unie v této oblasti.

| e) | podpořit politiku Unie na poli jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení a vyvíjející se právní předpisy Unie v této oblasti
  , včetně práce na vytváření mezinárodně uznávaných norem jaderné bezpečnosti pro štěpné reaktory
  ; |
| --- | --- |

e)

podpořit politiku Unie na poli jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení a vyvíjející se právní předpisy Unie v této oblasti
  , včetně práce na vytváření mezinárodně uznávaných norem jaderné bezpečnosti pro štěpné reaktory
  ;

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3 – písm. e a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ea) | řešit jakýkoliv nedostatek kvalifikovaných pracovníků v jaderné oblasti a zabránit jakémukoliv budoucímu odlivu kvalifikovaných pracovníků či „odlivu mozků“ z řad jaderných vědců z Unie; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ea)

řešit jakýkoliv nedostatek kvalifikovaných pracovníků v jaderné oblasti a zabránit jakémukoliv budoucímu odlivu kvalifikovaných pracovníků či „odlivu mozků“ z řad jaderných vědců z Unie;

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3 – písm. e b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | eb) | doplnit všechna požadovaná bezpečnostní opatření navržená v návaznosti na výsledky zátěžových zkoušek provedených na všech jaderných reaktorech v Unii a ve třetích zemích sousedících s Unií; je třeba se přitom zaměřit na podporu programu výzkumu a vývoje vycházejícího z doporučení přijatých na základě zátěžových zkoušek; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

eb)

doplnit všechna požadovaná bezpečnostní opatření navržená v návaznosti na výsledky zátěžových zkoušek provedených na všech jaderných reaktorech v Unii a ve třetích zemích sousedících s Unií; je třeba se přitom zaměřit na podporu programu výzkumu a vývoje vycházejícího z doporučení přijatých na základě zátěžových zkoušek;

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3 – písm. e c (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ec) | podpořit plán zjednodušení rámcového programu Horizont 2020 snížením administrativní zátěže předchozích rámcových programů, zejména zátěže pro malé a střední podniky, univerzity a menší výzkumné instituty. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ec)

podpořit plán zjednodušení rámcového programu Horizont 2020 snížením administrativní zátěže předchozích rámcových programů, zejména zátěže pro malé a střední podniky, univerzity a menší výzkumné instituty.

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Program Euratomu se provádí takovým způsobem, aby bylo zajištěno, že podporované priority a činnosti budou odpovídat měnícím se potřebám a zohledňovat vyvíjející se stav vědy, technologií, inovací, tvorby politik, trhů a společnosti. | 4.   Program Euratomu se provádí takovým způsobem, aby bylo zajištěno, že podporované priority a činnosti budou odpovídat měnícím se potřebám a zohledňovat vyvíjející se stav vědy, technologií, inovací, tvorby politik, trhů a společnosti
  , stejně jako přímé dopady havárií v oblasti jaderné bezpečnosti, ať jsou jakkoliv nepravděpodobné
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

4.   Program Euratomu se provádí takovým způsobem, aby bylo zajištěno, že podporované priority a činnosti budou odpovídat měnícím se potřebám a zohledňovat vyvíjející se stav vědy, technologií, inovací, tvorby politik, trhů a společnosti.

4.   Program Euratomu se provádí takovým způsobem, aby bylo zajištěno, že podporované priority a činnosti budou odpovídat měnícím se potřebám a zohledňovat vyvíjející se stav vědy, technologií, inovací, tvorby politik, trhů a společnosti
  , stejně jako přímé dopady havárií v oblasti jaderné bezpečnosti, ať jsou jakkoliv nepravděpodobné
  .

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Program Euratomu má přispívat k realizaci plánu SET. Jeho nepřímé a přímé akce by měly být v souladu se strategickými plány výzkumu tří stávajících evropských technologických platforem pro jadernou energii: SNETP, IGDTP a MELODI. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

5a.
     
  Program Euratomu má přispívat k realizaci plánu SET. Jeho nepřímé a přímé akce by měly být v souladu se strategickými plány výzkumu tří stávajících evropských technologických platforem pro jadernou energii: SNETP, IGDTP a MELODI.

Pozměňovací návrh 101/rev2

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Finanční krytí pro provedení programu Euratomu činí 1 788,889 milionů EUR. Tato částka se rozdělí takto: | 1.   
  Ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne ... o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení

   (4)

  (IID),
  činí finanční krytí pro provedení programu Euratomu
  1 603,329
  milionů EUR. Tato částka
  představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční hodnotu.
  Rozdělí se takto: |
| a) | nepřímé akce pro program výzkumu a vývoje jaderné syntézy
  709,713
  milionů EUR; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Finanční krytí pro provedení programu Euratomu činí 1 788,889 milionů EUR. Tato částka se rozdělí takto:

1.   
  Ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne ... o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení

   (4)

  (IID),
  činí finanční krytí pro provedení programu Euratomu
  1 603,329
  milionů EUR. Tato částka
  představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční hodnotu.
  Rozdělí se takto:

a)

nepřímé akce pro program výzkumu a vývoje jaderné syntézy
  709,713
  milionů EUR;

| a) | nepřímé akce pro program výzkumu a vývoje jaderné syntézy
  636,095
  milionů EUR; |
| --- | --- |

a)

nepřímé akce pro program výzkumu a vývoje jaderné syntézy
  636,095
  milionů EUR;

| b) | nepřímé akce pro jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochranu
  354,857
  milionů EUR; |
| --- | --- |

b)

nepřímé akce pro jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochranu
  354,857
  milionů EUR;

| b) | nepřímé akce pro jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochranu
  318,048
  milionů EUR; |
| --- | --- |

b)

nepřímé akce pro jaderné štěpení, bezpečnost a radiační ochranu
  318,048
  milionů EUR;

| c) | přímé akce
  724,319
  milionů EUR. |
| --- | --- |

c)

přímé akce
  724,319
  milionů EUR.

| c) | přímé akce
  649,186
  milionů EUR. |
| --- | --- |

c)

přímé akce
  649,186
  milionů EUR.

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| U provádění nepřímých akcí programu Euratomu připadá na správní výdaje Komise nanejvýš
  13,5  %. | U provádění nepřímých akcí programu Euratomu připadá na správní výdaje Komise nanejvýš
  7 %
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

U provádění nepřímých akcí programu Euratomu připadá na správní výdaje Komise nanejvýš
  13,5  %.

U provádění nepřímých akcí programu Euratomu připadá na správní výdaje Komise nanejvýš
  7 %
  .

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Projekt ITER je zahrnut do programu Euratom a je úplně a transparentně financován prostřednictvím víceletého finančního rámce. |
| | Prvky projektu, které nejsou přímo spojené s výzkumem a odbornou přípravou, není do financování programu Euratom nutno zahrnovat. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Projekt ITER je zahrnut do programu Euratom a je úplně a transparentně financován prostřednictvím víceletého finančního rámce.

Prvky projektu, které nejsou přímo spojené s výzkumem a odbornou přípravou, není do financování programu Euratom nutno zahrnovat.

Pozměňovací návrh
  47

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Roční prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada, aniž jsou dotčena ustanovení nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020, a IID. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1b.
     
  Roční prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada, aniž jsou dotčena ustanovení nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020, a IID.

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Společenství usiluje o širší a častější využívání strukturálních fondů pro jaderný výzkum a zajišťuje jejich čerpání v souladu s prioritami Společenství v oblasti výzkumu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Společenství usiluje o širší a častější využívání strukturálních fondů pro jaderný výzkum a zajišťuje jejich čerpání v souladu s prioritami Společenství v oblasti výzkumu.

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 3 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   „Účastnický záruční fond“ zřízený podle nařízení (EU) č. XX/2012 [pravidla pro účast a šíření výsledků] nahradí účastnické záruční fondy zřízené podle nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a nařízení (Euratom)
  č. XX/XX [pravidla Euratomu pro účast (2012–2013)]
  a stane se jejich právním nástupcem. | 3.   „Účastnický záruční fond“ zřízený podle nařízení (EU) č. XX/2012 [pravidla pro účast a šíření výsledků] nahradí účastnické záruční fondy zřízené podle nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a nařízení (Euratom)
  č. 139/2012
  a stane se jejich právním nástupcem. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

3.   „Účastnický záruční fond“ zřízený podle nařízení (EU) č. XX/2012 [pravidla pro účast a šíření výsledků] nahradí účastnické záruční fondy zřízené podle nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a nařízení (Euratom)
  č. XX/XX [pravidla Euratomu pro účast (2012–2013)]
  a stane se jejich právním nástupcem.

3.   „Účastnický záruční fond“ zřízený podle nařízení (EU) č. XX/2012 [pravidla pro účast a šíření výsledků] nahradí účastnické záruční fondy zřízené podle nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a nařízení (Euratom)
  č. 139/2012
  a stane se jejich právním nástupcem.

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 3 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Všechny částky z účastnických záručních fondů zřízených podle nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a (Euratom) č. 
  XX/XX [pravidla Euratomu pro účast (2012–2013)]
  se k 31. prosinci 2013 převedou do účastnického záručního fondu. Účastníci akcí podle rozhodnutí
  XX/XX [program Euratomu 2012–2013]
  , kteří podepíší grantové dohody po dni 31. prosince 2013, svůj příspěvek zaplatí do účastnického záručního fondu. | Všechny částky z účastnických záručních fondů zřízených podle nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a (Euratom) č. 
  139/2012
  se k 31. prosinci 2013 převedou do účastnického záručního fondu. Účastníci akcí podle rozhodnutí
  2012/94/Euratom
  , kteří podepíší grantové dohody po dni 31. prosince 2013, svůj příspěvek zaplatí do účastnického záručního fondu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Všechny částky z účastnických záručních fondů zřízených podle nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a (Euratom) č. 
  XX/XX [pravidla Euratomu pro účast (2012–2013)]
  se k 31. prosinci 2013 převedou do účastnického záručního fondu. Účastníci akcí podle rozhodnutí
  XX/XX [program Euratomu 2012–2013]
  , kteří podepíší grantové dohody po dni 31. prosince 2013, svůj příspěvek zaplatí do účastnického záručního fondu.

Všechny částky z účastnických záručních fondů zřízených podle nařízení (Euratom) č. 1908/2006 a (Euratom) č. 
  139/2012
  se k 31. prosinci 2013 převedou do účastnického záručního fondu. Účastníci akcí podle rozhodnutí
  2012/94/Euratom
  , kteří podepíší grantové dohody po dni 31. prosince 2013, svůj příspěvek zaplatí do účastnického záručního fondu.

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programy zaměřené na zvýšení stávajícího i plánovaného inovativního výzkumu by měly být otevřenější a učinit jaderný výzkum jednou z možných kategorií, kterým se bude výzkum v rámci těchto programů věnovat. Program Eureka Eurostars a akce Marie Curie by měly rozšířit svá pravidla pro účast, a umožnit tak účast malých a středních podniků zapojených do jaderného výzkumu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Programy zaměřené na zvýšení stávajícího i plánovaného inovativního výzkumu by měly být otevřenější a učinit jaderný výzkum jednou z možných kategorií, kterým se bude výzkum v rámci těchto programů věnovat. Program Eureka Eurostars a akce Marie Curie by měly rozšířit svá pravidla pro účast, a umožnit tak účast malých a středních podniků zapojených do jaderného výzkumu.

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Článek 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program Euratomu zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderový rozměr v 
  obsahu výzkumu a inovací
  . | Program Euratomu zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderový rozměr a 
  podpoří cíl rámcového programu Horizont 2020 zaměřit se na rovnost pohlaví jako na průřezovou otázku s cílem napravit nerovnováhu mezi muži a ženami
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Program Euratomu zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderový rozměr v 
  obsahu výzkumu a inovací
  .

Program Euratomu zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderový rozměr a 
  podpoří cíl rámcového programu Horizont 2020 zaměřit se na rovnost pohlaví jako na průřezovou otázku s cílem napravit nerovnováhu mezi muži a ženami
  .

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zvláštní pozornost se věnuje zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní nedotknutelnost
  osoby
  , právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. | Zvláštní pozornost se věnuje zásadě proporcionality,
  ochraně lidské důstojnosti, zásadě nadřazenosti lidské bytosti,
  právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní nedotknutelnost
  lidských bytostí
  , právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Zvláštní pozornost se věnuje zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní nedotknutelnost
  osoby
  , právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.

Zvláštní pozornost se věnuje zásadě proporcionality,
  ochraně lidské důstojnosti, zásadě nadřazenosti lidské bytosti,
  právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní nedotknutelnost
  lidských bytostí
  , právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 2 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Uvedený víceletý pracovní program zohlední
  také
  související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými zeměmi a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě potřeby se programy aktualizují. | Uvedený víceletý pracovní program
  se postupuje správní radě JRC a předkládá Evropskému parlamentu a Radě.
  Zohlední související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými zeměmi a evropskými a mezinárodními organizacemi
  , aby se předešlo plýtvání výzkumným úsilím v Evropě a co nejlépe využilo finančních prostředků
  . V případě potřeby se program
  aktualizuje. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Uvedený víceletý pracovní program zohlední
  také
  související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými zeměmi a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě potřeby se programy aktualizují.

Uvedený víceletý pracovní program
  se postupuje správní radě JRC a předkládá Evropskému parlamentu a Radě.
  Zohlední související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými zeměmi a evropskými a mezinárodními organizacemi
  , aby se předešlo plýtvání výzkumným úsilím v Evropě a co nejlépe využilo finančních prostředků
  . V případě potřeby se program
  aktualizuje.

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   V pracovních programech se zohlední stav vědy, technologií a inovací na vnitrostátní úrovni, úrovni Unie a mezinárodní úrovni a důležité aspekty vývoje politiky, trhu a společnosti. V případě potřeby se programy aktualizují. | 3.   V pracovních programech se zohlední stav vědy, technologií a inovací na vnitrostátní úrovni, úrovni Unie a mezinárodní úrovni a důležité aspekty vývoje politiky, trhu a společnosti. V případě potřeby se programy aktualizují
  , přičemž se zohlední účel a cíle rámcového programu Horizont 2020
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

3.   V pracovních programech se zohlední stav vědy, technologií a inovací na vnitrostátní úrovni, úrovni Unie a mezinárodní úrovni a důležité aspekty vývoje politiky, trhu a společnosti. V případě potřeby se programy aktualizují.

3.   V pracovních programech se zohlední stav vědy, technologií a inovací na vnitrostátní úrovni, úrovni Unie a mezinárodní úrovni a důležité aspekty vývoje politiky, trhu a společnosti. V případě potřeby se programy aktualizují
  , přičemž se zohlední účel a cíle rámcového programu Horizont 2020
  .

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Článek 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zvláštní pozornost se věnuje zajištění přiměřené účasti malých a středních podniků („MSP“) v programu Euratomu a inovačnímu dopadu na tyto podniky. Kvantitativní a kvalitativní posouzení účasti MSP se provedou v rámci opatření pro hodnocení a sledování. | 1.
     Zvláštní pozornost se věnuje zajištění přiměřené účasti malých a středních podniků („MSP“) v programu Euratomu a inovačnímu dopadu na tyto podniky. Kvantitativní a kvalitativní posouzení účasti MSP se provedou v rámci opatření pro hodnocení a sledování. |
| | 2.
     
  Vzhledem k významu odvětví MSP pro evropské hospodářství a stávajícímu nedostatečnému zastoupení MSP v jaderném průmyslu podpoří program Euratom v souladu s rámcovým programem Horizont 2020 všechny snahy o snížení administrativní zátěže, jíž jsou MSP vystaveny. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Zvláštní pozornost se věnuje zajištění přiměřené účasti malých a středních podniků („MSP“) v programu Euratomu a inovačnímu dopadu na tyto podniky. Kvantitativní a kvalitativní posouzení účasti MSP se provedou v rámci opatření pro hodnocení a sledování.

1.
     Zvláštní pozornost se věnuje zajištění přiměřené účasti malých a středních podniků („MSP“) v programu Euratomu a inovačnímu dopadu na tyto podniky. Kvantitativní a kvalitativní posouzení účasti MSP se provedou v rámci opatření pro hodnocení a sledování.

2.
     
  Vzhledem k významu odvětví MSP pro evropské hospodářství a stávajícímu nedostatečnému zastoupení MSP v jaderném průmyslu podpoří program Euratom v souladu s rámcovým programem Horizont 2020 všechny snahy o snížení administrativní zátěže, jíž jsou MSP vystaveny.

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | boje proti všem formám šíření jaderných zbraní a nedovoleného obchodování s nimi; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ca)

boje proti všem formám šíření jaderných zbraní a nedovoleného obchodování s nimi;

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cb) | podpory mezinárodních snah o vytvoření společných mezinárodních bezpečnostních norem; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

cb)

podpory mezinárodních snah o vytvoření společných mezinárodních bezpečnostních norem;

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c c (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cc) | přispění ke zlepšení výměny znalostí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

cc)

přispění ke zlepšení výměny znalostí.

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 2 – pododstavec 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Zvláštní pozornost se věnuje všem reaktorům a jaderným zařízením, které se nacházejí ve třetích zemích, avšak jsou geograficky velmi blízko území členských států, obzvlášť nacházejí-li se tyto reaktory a zařízení poblíž rizikových zeměpisných či geologických oblastí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Zvláštní pozornost se věnuje všem reaktorům a jaderným zařízením, které se nacházejí ve třetích zemích, avšak jsou geograficky velmi blízko území členských států, obzvlášť nacházejí-li se tyto reaktory a zařízení poblíž rizikových zeměpisných či geologických oblastí.

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | iniciativy zaměřené na rozšíření povědomí a usnadnění přístupu k financování v rámci programu Euratomu, zvláště ve vztahu k nedostatečně zastoupeným regionům nebo typům účastníků; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

iniciativy zaměřené na rozšíření povědomí a usnadnění přístupu k financování v rámci programu Euratomu, zvláště ve vztahu k nedostatečně zastoupeným regionům nebo typům účastníků;

| a) | iniciativy zaměřené na rozšíření povědomí a usnadnění přístupu k financování v rámci programu Euratomu, zvláště ve vztahu k nedostatečně zastoupeným regionům nebo typům účastníků a 
  zejména ve vztahu k malým a středním podnikům s cílem zvýšit jejich využívání dostupných finančních prostředků a účast na vhodných programech
  . |
| --- | --- |

a)

iniciativy zaměřené na rozšíření povědomí a usnadnění přístupu k financování v rámci programu Euratomu, zvláště ve vztahu k nedostatečně zastoupeným regionům nebo typům účastníků a 
  zejména ve vztahu k malým a středním podnikům s cílem zvýšit jejich využívání dostupných finančních prostředků a účast na vhodných programech
  .

Pozměňovací návrh 62

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 – pododstavec 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Snahy o větší zjednodušení podmínek účasti se sdělí všem účastníkům včetně malých a středních podniků a akademických institucí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Snahy o větší zjednodušení podmínek účasti se sdělí všem účastníkům včetně malých a středních podniků a akademických institucí.

Pozměňovací návrh 63

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. | 1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
  Evropský parlament je o těchto opatřeních informován. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.

1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
  Evropský parlament je o těchto opatřeních informován.

Pozměňovací návrh 64

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 2 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů, subdodavatelů a dalších třetích stran, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie. | 2.   
  Evropský parlament,
  Komise nebo její zástupci
  a
   Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů, subdodavatelů a dalších třetích stran, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů, subdodavatelů a dalších třetích stran, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.

2.   
  Evropský parlament,
  Komise nebo její zástupci
  a
   Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů, subdodavatelů a dalších třetích stran, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.

Pozměňovací návrh 65

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat. | 4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
  Evropský parlament je neprodleně o výsledcích těchto auditů informován. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.

4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
  Evropský parlament je neprodleně o výsledcích těchto auditů informován.

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Čl. 21 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Do
  31. května 2017
  Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím k hodnocení ex post sedmého rámcového programu Euratomu zřízeného rozhodnutím 2006/970/Euratom a programu Euratomu (2012–2013) zřízeného rozhodnutím 20XX/XX/Euratom, které má být dokončeno do konce roku 2015, provede průběžné hodnocení programu Euratomu, jež se bude týkat dosahování cílů – na úrovni výsledků a pokroku směrem k dopadům – a další relevantnosti všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další zjednodušení a evropské přidané hodnoty. Hodnocení rovněž vezme v potaz příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření. | Do
  31. května 2016
  Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím k hodnocení ex post sedmého rámcového programu Euratomu zřízeného rozhodnutím 2006/970/Euratom a programu Euratomu (2012–2013) zřízeného rozhodnutím 2012/93/Euratom, které má být dokončeno do konce roku 2015, provede průběžné hodnocení programu Euratomu, jež se bude týkat dosahování cílů – na úrovni výsledků a pokroku směrem k dopadům – a další relevantnosti všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další zjednodušení a evropské přidané hodnoty.
  V tomto hodnocení rovněž zohlední aspekty, které souvisejí s příležitostmi přístupu k finančním prostředkům na rozšiřování špičkové vědecké a inovační základny Unie na MSP a na prosazování genderové rovnováhy.
  Hodnocení rovněž vezme v potaz příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Do
  31. května 2017
  Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím k hodnocení ex post sedmého rámcového programu Euratomu zřízeného rozhodnutím 2006/970/Euratom a programu Euratomu (2012–2013) zřízeného rozhodnutím 20XX/XX/Euratom, které má být dokončeno do konce roku 2015, provede průběžné hodnocení programu Euratomu, jež se bude týkat dosahování cílů – na úrovni výsledků a pokroku směrem k dopadům – a další relevantnosti všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další zjednodušení a evropské přidané hodnoty. Hodnocení rovněž vezme v potaz příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření.

Do
  31. května 2016
  Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím k hodnocení ex post sedmého rámcového programu Euratomu zřízeného rozhodnutím 2006/970/Euratom a programu Euratomu (2012–2013) zřízeného rozhodnutím 2012/93/Euratom, které má být dokončeno do konce roku 2015, provede průběžné hodnocení programu Euratomu, jež se bude týkat dosahování cílů – na úrovni výsledků a pokroku směrem k dopadům – a další relevantnosti všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další zjednodušení a evropské přidané hodnoty.
  V tomto hodnocení rovněž zohlední aspekty, které souvisejí s příležitostmi přístupu k finančním prostředkům na rozšiřování špičkové vědecké a inovační základny Unie na MSP a na prosazování genderové rovnováhy.
  Hodnocení rovněž vezme v potaz příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření.

Pozměňovací návrh 67

Návrh nařízení

Čl. 21 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Členské státy Komisi poskytnou údaje a informace nezbytné pro sledování a hodnocení dotčených opatření. | 4.   Členské státy
  Evropskému parlamentu a
  Komisi poskytnou údaje a informace nezbytné pro sledování a hodnocení dotčených opatření. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

4.   Členské státy Komisi poskytnou údaje a informace nezbytné pro sledování a hodnocení dotčených opatření.

4.   Členské státy
  Evropskému parlamentu a
  Komisi poskytnou údaje a informace nezbytné pro sledování a hodnocení dotčených opatření.

Pozměňovací návrh 68

Návrh nařízení

Příloha I – část I – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program Euratomu posílí rámec pro výzkum a inovace na poli jaderné energie a bude koordinovat výzkumné činnosti členských států, a tím zamezí duplicitám, zachová kritickou míru v klíčových oblastech a zajistí optimální využití veřejného financování. | Program Euratomu posílí rámec pro výzkum a inovace na poli jaderné energie a bude koordinovat výzkumné činnosti členských států, a tím zamezí duplicitám,
  poskytne přidanou hodnotu Unie,
  zachová
  klíčové dovednosti a
   kritickou míru v klíčových oblastech a zajistí optimální využití veřejného financování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Program Euratomu posílí rámec pro výzkum a inovace na poli jaderné energie a bude koordinovat výzkumné činnosti členských států, a tím zamezí duplicitám, zachová kritickou míru v klíčových oblastech a zajistí optimální využití veřejného financování.

Program Euratomu posílí rámec pro výzkum a inovace na poli jaderné energie a bude koordinovat výzkumné činnosti členských států, a tím zamezí duplicitám,
  poskytne přidanou hodnotu Unie,
  zachová
  klíčové dovednosti a
   kritickou míru v klíčových oblastech a zajistí optimální využití veřejného financování.

Pozměňovací návrh 69

Návrh nařízení

Příloha I – část I – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Strategie pro rozvoj jaderné syntézy jako věrohodné alternativy pro komerční výrobu energie bez emisí uhlíku se řídí plánem s postupovými cíli pro dosažení výroby elektřiny do roku 2050. Za účelem provedení uvedené strategie se provede
  radikální
  restrukturalizace prací souvisejících s jadernou syntézou v Unii, včetně správy
  , financování
  a řízení, s cílem přesunout důraz od čistého výzkumu k projektování, výstavbě a provozu budoucích zařízení, jako jsou ITER, DEMO a další. To nebude možné bez úzké spolupráce mezi celou komunitou, která se v Unii zabývá jadernou syntézou, Komisí a 
  vnitrostátními agenturami pro financování
  . | Strategie pro rozvoj jaderné syntézy jako věrohodné alternativy pro komerční výrobu energie bez emisí uhlíku se řídí plánem s postupovými cíli pro dosažení výroby elektřiny do roku 2050. Za účelem provedení uvedené strategie se provede restrukturalizace prací souvisejících s jadernou syntézou v Unii, včetně správy a řízení, s cílem přesunout důraz od čistého výzkumu k projektování, výstavbě a provozu budoucích zařízení, jako jsou ITER, DEMO a další. To nebude možné bez úzké spolupráce mezi celou komunitou, která se v Unii zabývá jadernou syntézou, Komisí a 
  členskými státy
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Strategie pro rozvoj jaderné syntézy jako věrohodné alternativy pro komerční výrobu energie bez emisí uhlíku se řídí plánem s postupovými cíli pro dosažení výroby elektřiny do roku 2050. Za účelem provedení uvedené strategie se provede
  radikální
  restrukturalizace prací souvisejících s jadernou syntézou v Unii, včetně správy
  , financování
  a řízení, s cílem přesunout důraz od čistého výzkumu k projektování, výstavbě a provozu budoucích zařízení, jako jsou ITER, DEMO a další. To nebude možné bez úzké spolupráce mezi celou komunitou, která se v Unii zabývá jadernou syntézou, Komisí a 
  vnitrostátními agenturami pro financování
  .

Strategie pro rozvoj jaderné syntézy jako věrohodné alternativy pro komerční výrobu energie bez emisí uhlíku se řídí plánem s postupovými cíli pro dosažení výroby elektřiny do roku 2050. Za účelem provedení uvedené strategie se provede restrukturalizace prací souvisejících s jadernou syntézou v Unii, včetně správy a řízení, s cílem přesunout důraz od čistého výzkumu k projektování, výstavbě a provozu budoucích zařízení, jako jsou ITER, DEMO a další. To nebude možné bez úzké spolupráce mezi celou komunitou, která se v Unii zabývá jadernou syntézou, Komisí a 
  členskými státy
  .

Pozměňovací návrh 70

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.1 – písm. d – záhlaví

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | Podpora
  rozvoje
  radiační ochrany (vynikající věda, společenské výzvy) |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

d)

Podpora
  rozvoje
  radiační ochrany (vynikající věda, společenské výzvy)

| d) | Podpora
  výzkumu a vývoje v oblasti
  radiační ochrany (vynikající věda, společenské výzvy) |
| --- | --- |

d)

Podpora
  výzkumu a vývoje v oblasti
  radiační ochrany (vynikající věda, společenské výzvy)

Pozměňovací návrh 71

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.1 – písm. e – odst. - 1 (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Podpora činností pro společnou realizaci projektu ITER jakožto mezinárodní výzkumné infrastruktury. Jakožto hostitelská strana tohoto projektu bude mít Společenství zvláštní zodpovědnost v rámci organizace ITER a svou vedoucí úlohu uplatní především při přípravě lokality, založení organizace ITER, řízení a personálním obsazení a při poskytování všeobecné technické a správní podpory. |
| | Podpůrné činnosti odsouhlasené v rámci nařízení Rady XXXX/XXX/EU [o přijetí doplňkového výzkumného programu pro projekt ITER (2014–2018)] potřebné k řízení projektu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Podpora činností pro společnou realizaci projektu ITER jakožto mezinárodní výzkumné infrastruktury. Jakožto hostitelská strana tohoto projektu bude mít Společenství zvláštní zodpovědnost v rámci organizace ITER a svou vedoucí úlohu uplatní především při přípravě lokality, založení organizace ITER, řízení a personálním obsazení a při poskytování všeobecné technické a správní podpory.

Podpůrné činnosti odsouhlasené v rámci nařízení Rady XXXX/XXX/EU [o přijetí doplňkového výzkumného programu pro projekt ITER (2014–2018)] potřebné k řízení projektu.

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.1 – písm. i – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Tento právní subjekt podporuje všechny snahy o pokračování práce na projektu JET i po skončení jeho experimentální fáze v roce 2015 a podporuje pokud možno všechny snahy zaměřené na přilákání mezinárodních partnerů, kteří by mohli napomoci se zajištěním dodatečného financování. Mezi tyto snahy by měly patřit vzájemné dohody o budoucím zapojení Unie do projektů týkajících se zařízení DEMO a dalších plánovaných reaktorů jaderné syntézy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Tento právní subjekt podporuje všechny snahy o pokračování práce na projektu JET i po skončení jeho experimentální fáze v roce 2015 a podporuje pokud možno všechny snahy zaměřené na přilákání mezinárodních partnerů, kteří by mohli napomoci se zajištěním dodatečného financování. Mezi tyto snahy by měly patřit vzájemné dohody o budoucím zapojení Unie do projektů týkajících se zařízení DEMO a dalších plánovaných reaktorů jaderné syntézy.

Pozměňovací návrh 73

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Cílem činností JRC v oblasti jaderné energie je podpořit uplatňování směrnic Rady 2009/71/Euratom a 2011/70/Euratom, jakož i závěrů Rady, které jako prioritu stanoví nejvyšší standardy jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení v Unii i v mezinárodním měřítku. JRC zejména mobilizuje nezbytné kapacity a odborné znalosti s cílem přispívat
  k posouzení a zvýšení
  bezpečnosti jaderných zařízení, mírového využívání jaderné energie a dalších použití nezahrnujících jaderné štěpení, poskytovat vědecký základ pro příslušné právní předpisy Unie a v případě potřeby reagovat v mezích svého poslání a působnosti na jaderné incidenty a havárie. Za tímto účelem JRC provádí výzkum a posouzení, poskytuje referenční materiály a normy a realizuje specializovanou odbornou přípravu a vzdělávání.
  V případě potřeby se bude
  usilovat o synergii s Technologickou platformou pro udržitelnou jadernou energii (SNETP) a dalšími průřezovými iniciativami. | Cílem činností JRC v oblasti jaderné energie je podpořit uplatňování směrnic Rady 2009/71/Euratom a 2011/70/Euratom, jakož i závěrů Rady, které jako prioritu stanoví nejvyšší standardy jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení v Unii i v mezinárodním měřítku. JRC zejména mobilizuje nezbytné kapacity a odborné znalosti s cílem přispívat
  k výzkumu a vývoji v oblasti
  bezpečnosti jaderných zařízení, mírového využívání jaderné energie a dalších použití nezahrnujících jaderné štěpení, poskytovat vědecký základ pro příslušné právní předpisy Unie a v případě potřeby reagovat v mezích svého poslání a působnosti na jaderné incidenty a havárie. Za tímto účelem JRC provádí výzkum a posouzení, poskytuje referenční materiály a normy a realizuje specializovanou odbornou přípravu a vzdělávání.
  Je nutné
  usilovat o synergii s technologickou platformou pro udržitelnou jadernou energii (SNETP) a dalšími průřezovými iniciativami
  s cílem optimalizovat lidské a finanční zdroje pro jaderný výzkum a vývoj v Evropě
  .
  JRC zohlední zveřejněné výsledky zátěžových zkoušek provedených v roce 2011 na všech existujících jaderných reaktorech v souladu s unijními předpisy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Cílem činností JRC v oblasti jaderné energie je podpořit uplatňování směrnic Rady 2009/71/Euratom a 2011/70/Euratom, jakož i závěrů Rady, které jako prioritu stanoví nejvyšší standardy jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení v Unii i v mezinárodním měřítku. JRC zejména mobilizuje nezbytné kapacity a odborné znalosti s cílem přispívat
  k posouzení a zvýšení
  bezpečnosti jaderných zařízení, mírového využívání jaderné energie a dalších použití nezahrnujících jaderné štěpení, poskytovat vědecký základ pro příslušné právní předpisy Unie a v případě potřeby reagovat v mezích svého poslání a působnosti na jaderné incidenty a havárie. Za tímto účelem JRC provádí výzkum a posouzení, poskytuje referenční materiály a normy a realizuje specializovanou odbornou přípravu a vzdělávání.
  V případě potřeby se bude
  usilovat o synergii s Technologickou platformou pro udržitelnou jadernou energii (SNETP) a dalšími průřezovými iniciativami.

Cílem činností JRC v oblasti jaderné energie je podpořit uplatňování směrnic Rady 2009/71/Euratom a 2011/70/Euratom, jakož i závěrů Rady, které jako prioritu stanoví nejvyšší standardy jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení v Unii i v mezinárodním měřítku. JRC zejména mobilizuje nezbytné kapacity a odborné znalosti s cílem přispívat
  k výzkumu a vývoji v oblasti
  bezpečnosti jaderných zařízení, mírového využívání jaderné energie a dalších použití nezahrnujících jaderné štěpení, poskytovat vědecký základ pro příslušné právní předpisy Unie a v případě potřeby reagovat v mezích svého poslání a působnosti na jaderné incidenty a havárie. Za tímto účelem JRC provádí výzkum a posouzení, poskytuje referenční materiály a normy a realizuje specializovanou odbornou přípravu a vzdělávání.
  Je nutné
  usilovat o synergii s technologickou platformou pro udržitelnou jadernou energii (SNETP) a dalšími průřezovými iniciativami
  s cílem optimalizovat lidské a finanční zdroje pro jaderný výzkum a vývoj v Evropě
  .
  JRC zohlední zveřejněné výsledky zátěžových zkoušek provedených v roce 2011 na všech existujících jaderných reaktorech v souladu s unijními předpisy.

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.2 – písm. a – záhlaví

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | Zlepšení jaderné bezpečnosti, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu a připravenosti na mimořádné události |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

Zlepšení jaderné bezpečnosti, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu a připravenosti na mimořádné události

| a) | Zlepšení jaderné bezpečnosti, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu,
  zlepšení pracovních podmínek těch, kteří pracují s jadernými materiály
  , a připravenosti na mimořádné události |
| --- | --- |

a)

Zlepšení jaderné bezpečnosti, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu,
  zlepšení pracovních podmínek těch, kteří pracují s jadernými materiály
  , a připravenosti na mimořádné události

Pozměňovací návrh 77

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.2 – písm. a – odst. - 1 (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Vyřazování z provozu a demontáže patří vzhledem k vědeckému pokroku v této oblasti a bezpečnostním požadavkům k velmi slibným tržním oblastem. Unie musí mít k dispozici nejlepší možné technologie pro tyto činnosti, které vyžadují stále vyspělejší techniky (jako je řezání pod vodou, řezání laserem, roboti nejnovější generace namísto zásahů člověka). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Vyřazování z provozu a demontáže patří vzhledem k vědeckému pokroku v této oblasti a bezpečnostním požadavkům k velmi slibným tržním oblastem. Unie musí mít k dispozici nejlepší možné technologie pro tyto činnosti, které vyžadují stále vyspělejší techniky (jako je řezání pod vodou, řezání laserem, roboti nejnovější generace namísto zásahů člověka).

Pozměňovací návrh 75

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.2 – písm. a – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| JRC přispěje k vývoji nástrojů a metod pro dosažení vysoké úrovně bezpečnosti jaderných reaktorů a palivových cyklů, které mají význam pro Evropu. Tyto nástroje a metody zahrnují: | JRC v 
  úzké spolupráci s příslušnými výzkumnými subjekty v Unii
  přispěje k vývoji nástrojů a metod pro dosažení vysoké úrovně bezpečnosti jaderných reaktorů a palivových cyklů, které mají význam pro Evropu. Tyto nástroje a metody zahrnují: |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

JRC přispěje k vývoji nástrojů a metod pro dosažení vysoké úrovně bezpečnosti jaderných reaktorů a palivových cyklů, které mají význam pro Evropu. Tyto nástroje a metody zahrnují:

JRC v 
  úzké spolupráci s příslušnými výzkumnými subjekty v Unii
  přispěje k vývoji nástrojů a metod pro dosažení vysoké úrovně bezpečnosti jaderných reaktorů a palivových cyklů, které mají význam pro Evropu. Tyto nástroje a metody zahrnují:

Pozměňovací návrh 76

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.2 – písm. a – odst. 1 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1) | analýzy a modelování vážných havárií a metodiky pro posuzování provozních bezpečnostních rezerv jaderných zařízení; podporu vytvoření společného evropského přístupu k hodnocení pokročilých palivových cyklů a konstrukcí; a zkoumání a šíření závěrů vyvozených z provozních zkušeností. JRC
  dále posílí své „Evropské clearingové středisko
  pro zpětnou vazbu a zkušenosti z provozu jaderných elektráren“ (European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback), aby mohlo reagovat na výzvy v oblasti jaderné bezpečnosti, které se objevují v období po havárii ve Fukušimě; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1)

analýzy a modelování vážných havárií a metodiky pro posuzování provozních bezpečnostních rezerv jaderných zařízení; podporu vytvoření společného evropského přístupu k hodnocení pokročilých palivových cyklů a konstrukcí; a zkoumání a šíření závěrů vyvozených z provozních zkušeností. JRC
  dále posílí své „Evropské clearingové středisko
  pro zpětnou vazbu a zkušenosti z provozu jaderných elektráren“ (European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback), aby mohlo reagovat na výzvy v oblasti jaderné bezpečnosti, které se objevují v období po havárii ve Fukušimě;

| 1) | analýzy a modelování vážných havárií a metodiky pro posuzování provozních bezpečnostních rezerv jaderných zařízení; podporu vytvoření společného evropského přístupu k hodnocení pokročilých palivových cyklů a konstrukcí; a zkoumání a šíření závěrů vyvozených z provozních zkušeností. JRC
  pokračuje v činnosti
  „
  Evropského clearingového střediska
  pro zpětnou vazbu a zkušenosti z provozu jaderných elektráren“ (European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback), aby mohlo reagovat na výzvy v oblasti jaderné bezpečnosti, které se objevují v období po havárii ve Fukušimě
  , přičemž i nadále využívá odborných znalostí členských států v této oblasti
  . |
| --- | --- |

1)

analýzy a modelování vážných havárií a metodiky pro posuzování provozních bezpečnostních rezerv jaderných zařízení; podporu vytvoření společného evropského přístupu k hodnocení pokročilých palivových cyklů a konstrukcí; a zkoumání a šíření závěrů vyvozených z provozních zkušeností. JRC
  pokračuje v činnosti
  „
  Evropského clearingového střediska
  pro zpětnou vazbu a zkušenosti z provozu jaderných elektráren“ (European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback), aby mohlo reagovat na výzvy v oblasti jaderné bezpečnosti, které se objevují v období po havárii ve Fukušimě
  , přičemž i nadále využívá odborných znalostí členských států v této oblasti
  .

Pozměňovací návrh 78

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.2 – písm. c – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| JRC dále rozvine vědeckou základnu pro jadernou bezpečnost a jaderné zabezpečení. Důraz se klade na výzkum základních vlastností a chování aktinoidů a konstrukčních a jaderných materiálů. Na podporu normalizace v Unii poskytuje JRC nejmodernější normy v jaderné oblasti, referenční údaje a měření, včetně vývoje a realizace příslušných databází a nástrojů pro posuzování. JRC podpoří další rozvoj lékařských využití, zejména nových terapií rakoviny založených na ozařování alfa-částicemi. | JRC dále rozvine vědeckou základnu pro jadernou bezpečnost a jaderné zabezpečení. Důraz se klade na výzkum základních vlastností a chování aktinoidů a konstrukčních a jaderných materiálů. Na podporu normalizace v Unii poskytuje JRC nejmodernější normy v jaderné oblasti, referenční údaje a měření, včetně vývoje a realizace příslušných databází a nástrojů pro posuzování. JRC podpoří další rozvoj lékařských využití, zejména nových terapií rakoviny založených na ozařování alfa-částicemi.
  JRC má na zřeteli cíle programu Horizont 2020 a potřebu předejít nedostatku kvalifikovaných pracovníků či „odlivu mozků“. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

JRC dále rozvine vědeckou základnu pro jadernou bezpečnost a jaderné zabezpečení. Důraz se klade na výzkum základních vlastností a chování aktinoidů a konstrukčních a jaderných materiálů. Na podporu normalizace v Unii poskytuje JRC nejmodernější normy v jaderné oblasti, referenční údaje a měření, včetně vývoje a realizace příslušných databází a nástrojů pro posuzování. JRC podpoří další rozvoj lékařských využití, zejména nových terapií rakoviny založených na ozařování alfa-částicemi.

JRC dále rozvine vědeckou základnu pro jadernou bezpečnost a jaderné zabezpečení. Důraz se klade na výzkum základních vlastností a chování aktinoidů a konstrukčních a jaderných materiálů. Na podporu normalizace v Unii poskytuje JRC nejmodernější normy v jaderné oblasti, referenční údaje a měření, včetně vývoje a realizace příslušných databází a nástrojů pro posuzování. JRC podpoří další rozvoj lékařských využití, zejména nových terapií rakoviny založených na ozařování alfa-částicemi.
  JRC má na zřeteli cíle programu Horizont 2020 a potřebu předejít nedostatku kvalifikovaných pracovníků či „odlivu mozků“.

Pozměňovací návrh 79

Návrh nařízení

Příloha I – část 2 – bod 2.2 – písm. e – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| JRC bude rozvíjet své schopnosti, aby mohl poskytovat nezávislé vědecké a technické důkazy nezbytné pro podporu vyvíjejících se právních předpisů Unie o jaderné bezpečnosti a jaderném zabezpečení. | JRC bude rozvíjet své schopnosti, aby mohl poskytovat nezávislé vědecké a technické důkazy nezbytné pro podporu vyvíjejících se právních předpisů Unie o jaderné bezpečnosti a jaderném zabezpečení a 
  podporu vyšší úrovně mezinárodních norem
  .
  Tento přesný výzkum je nutné provádět v souladu se zásadami, které přijmou orgány Unie, zejména na základě zátěžových zkoušek jaderných elektráren. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

JRC bude rozvíjet své schopnosti, aby mohl poskytovat nezávislé vědecké a technické důkazy nezbytné pro podporu vyvíjejících se právních předpisů Unie o jaderné bezpečnosti a jaderném zabezpečení.

JRC bude rozvíjet své schopnosti, aby mohl poskytovat nezávislé vědecké a technické důkazy nezbytné pro podporu vyvíjejících se právních předpisů Unie o jaderné bezpečnosti a jaderném zabezpečení a 
  podporu vyšší úrovně mezinárodních norem
  .
  Tento přesný výzkum je nutné provádět v souladu se zásadami, které přijmou orgány Unie, zejména na základě zátěžových zkoušek jaderných elektráren.

Pozměňovací návrh 80

Návrh nařízení

Příloha I – část 3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Za účelem dosažení svých obecných cílů podporuje program Euratomu doplňkové činnosti (přímé i nepřímé, koordinaci a podněcování společného plánování) zajišťující synergii výzkumných prací při řešení společných výzev (např. v oblasti materiálů, technologie chladiv, referenčních údajů týkajících se jaderné energie, modelování a simulací, dálkové manipulace, nakládání s odpadem či radiační ochrany). | Za účelem dosažení svých obecných cílů podporuje program Euratomu doplňkové činnosti (přímé i nepřímé,
  ochranu pracovníků,
  koordinaci a podněcování společného plánování) zajišťující synergii výzkumných prací při řešení společných výzev (např. v oblasti materiálů, technologie chladiv, referenčních údajů týkajících se jaderné energie, modelování a simulací, dálkové manipulace, nakládání s odpadem či radiační ochrany). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Za účelem dosažení svých obecných cílů podporuje program Euratomu doplňkové činnosti (přímé i nepřímé, koordinaci a podněcování společného plánování) zajišťující synergii výzkumných prací při řešení společných výzev (např. v oblasti materiálů, technologie chladiv, referenčních údajů týkajících se jaderné energie, modelování a simulací, dálkové manipulace, nakládání s odpadem či radiační ochrany).

Za účelem dosažení svých obecných cílů podporuje program Euratomu doplňkové činnosti (přímé i nepřímé,
  ochranu pracovníků,
  koordinaci a podněcování společného plánování) zajišťující synergii výzkumných prací při řešení společných výzev (např. v oblasti materiálů, technologie chladiv, referenčních údajů týkajících se jaderné energie, modelování a simulací, dálkové manipulace, nakládání s odpadem či radiační ochrany).

Pozměňovací návrh 81

Návrh nařízení

Příloha I – část 4 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program Euratomu se může podílet na dluhovém a kapitálovém nástroji, které byly vytvořeny podle rámcového programu „Horizont 2020“ a které se rozšíří tak, aby zahrnovaly cíle uvedené v článku 3. | Program Euratomu se může podílet na dluhovém a kapitálovém nástroji, které byly vytvořeny podle rámcového programu „Horizont 2020“ a které se rozšíří tak, aby zahrnovaly cíle uvedené v článku 3
  , a také na zviditelňování a zapojení malých a středních podniků
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Program Euratomu se může podílet na dluhovém a kapitálovém nástroji, které byly vytvořeny podle rámcového programu „Horizont 2020“ a které se rozšíří tak, aby zahrnovaly cíle uvedené v článku 3.

Program Euratomu se může podílet na dluhovém a kapitálovém nástroji, které byly vytvořeny podle rámcového programu „Horizont 2020“ a které se rozšíří tak, aby zahrnovaly cíle uvedené v článku 3
  , a také na zviditelňování a zapojení malých a středních podniků
  .

Pozměňovací návrh 82

Návrh nařízení

Příloha I – část 4 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Základní výzkum, který lze případně využít i v oblastech, jež nejsou spojeny pouze s jadernou energií, ale i s jinými odvětvími, na které se vztahuje program Horizont 2020, bude možné financovat z programu Evropské rady pro výzkum. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Základní výzkum, který lze případně využít i v oblastech, jež nejsou spojeny pouze s jadernou energií, ale i s jinými odvětvími, na které se vztahuje program Horizont 2020, bude možné financovat z programu Evropské rady pro výzkum.

Pozměňovací návrh 83

Návrh nařízení

Příloha II – část 1 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | Příspěvek k provádění programu výzkumu a vývoje vycházejícího z doporučení uvedených v závěrech zátěžových zkoušek Unie, např. zkoušek týkajících se seizmického modelování nebo simulace tavení jádra |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

da)

Příspěvek k provádění programu výzkumu a vývoje vycházejícího z doporučení uvedených v závěrech zátěžových zkoušek Unie, např. zkoušek týkajících se seizmického modelování nebo simulace tavení jádra

| — | Procento financovaných projektů, které pravděpodobně usnadní uplatňování těchto doporučení. |
| --- | --- |

—

Procento financovaných projektů, které pravděpodobně usnadní uplatňování těchto doporučení.

Pozměňovací návrh 84

Návrh nařízení

Příloha II – část 1 – písm. d b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | db) | Podpora dlouhodobé udržitelnosti jaderného štěpení prostřednictvím zlepšení v oblasti prodlužování životnosti reaktorů nebo navrhování nových typů reaktorů |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

db)

Podpora dlouhodobé udržitelnosti jaderného štěpení prostřednictvím zlepšení v oblasti prodlužování životnosti reaktorů nebo navrhování nových typů reaktorů

| — | Procento financovaných projektů, které pravděpodobně budou mít prokazatelný dopad v oblasti prodlužování životnosti reaktorů nebo na navrhování nových typů reaktorů. |
| --- | --- |

—

Procento financovaných projektů, které pravděpodobně budou mít prokazatelný dopad v oblasti prodlužování životnosti reaktorů nebo na navrhování nových typů reaktorů.

Pozměňovací návrh 85

Návrh nařízení

Příloha II – část 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | Přechod k demonstraci proveditelnosti jaderné syntézy jako zdroje energie prostřednictvím využití stávajících a budoucích zařízení pro jadernou syntézu |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

e)

Přechod k demonstraci proveditelnosti jaderné syntézy jako zdroje energie prostřednictvím využití stávajících a budoucích zařízení pro jadernou syntézu

| e) | Přechod k demonstraci proveditelnosti jaderné syntézy jako zdroje energie prostřednictvím využití stávajících a budoucích zařízení pro jadernou syntézu
  a vývoje materiálů, technologií a koncepčního návrhu |
| --- | --- |

e)

Přechod k demonstraci proveditelnosti jaderné syntézy jako zdroje energie prostřednictvím využití stávajících a budoucích zařízení pro jadernou syntézu
  a vývoje materiálů, technologií a koncepčního návrhu

Pozměňovací návrh 86

Návrh nařízení

Příloha II – část 2 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| zlepšení jaderné bezpečnosti, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu a připravenosti na mimořádné události; | zlepšení jaderné bezpečnosti, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu
  , ochrany pracovníků a
   připravenosti na mimořádné události; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

zlepšení jaderné bezpečnosti, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu a připravenosti na mimořádné události;

zlepšení jaderné bezpečnosti, včetně bezpečnosti paliva a reaktorů, nakládání s odpadem a vyřazování z provozu
  , ochrany pracovníků a
   připravenosti na mimořádné události;

Pozměňovací návrh 87

Návrh nařízení

Příloha II – část 2 – odst. 1 – odrážka 5 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | předcházení nedostatku kvalifikovaných pracovníků v klíčových vědeckých a inženýrských oborech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

předcházení nedostatku kvalifikovaných pracovníků v klíčových vědeckých a inženýrských oborech.

---

(1)  

  Úř. věst. C 74 E, 13.3.2012, s. 34.

(2)  

  Úř. věst. C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(3)  

  Úř. věst. L 124, 30.5.2003, s. 36.

(4)  
  Úř. věst. C ...

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Spoluprace v oblasti jaderné bezpečnosti *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se zřizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2016/C 436/25)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0841),

| — | s ohledem na článek 203 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 203 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0014/2012),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0327/2012),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii změnila odpovídajícím způsobem;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Finanční referenční čístka pro tento nástroj ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne ... mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení

   (*1)

  je zahrnuta v tomto nařízení, anož by to mělo vliv na rozpočtové pravomoci Evropkého parlamentu a Rady, podle Smlouvy o fungování Evropské unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1a)

Finanční referenční čístka pro tento nástroj ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne ... mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení

   (*1)

  je zahrnuta v tomto nařízení, anož by to mělo vliv na rozpočtové pravomoci Evropkého parlamentu a Rady, podle Smlouvy o fungování Evropské unie.

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1b) | Lepší vynakládání a kvalita výdajů by měly být hlavními zásadami pro plnění cílů tohoto nástroje a současně je nutné zajistit optimální využívání finančních zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1b)

Lepší vynakládání a kvalita výdajů by měly být hlavními zásadami pro plnění cílů tohoto nástroje a současně je nutné zajistit optimální využívání finančních zdrojů.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1c) | Je důležité zajistit řádné finanční řízení tohoto nástroje a jeho uplatňování co nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a zároveň poskytnout právní jistotu a zajistit dostupnost tohoto nástroje pro všechny účastníky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1c)

Je důležité zajistit řádné finanční řízení tohoto nástroje a jeho uplatňování co nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a zároveň poskytnout právní jistotu a zajistit dostupnost tohoto nástroje pro všechny účastníky.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Havárie v Černobylu v roce 1986 zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve Fukušimě-Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že
  je nutné
  i nadále pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly
  splněny přísnější možné
  normy. Aby bylo možné vytvořit bezpečnostní podmínky nezbytné k tomu, aby byla odstraněny rizika pro život a zdraví obyvatelstva, mělo by mít Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Společenství“) možnost podporovat jadernou bezpečnost ve třetích zemích. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Havárie v Černobylu v roce 1986 zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve Fukušimě-Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že
  je nutné
  i nadále pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly
  splněny přísnější možné
  normy. Aby bylo možné vytvořit bezpečnostní podmínky nezbytné k tomu, aby byla odstraněny rizika pro život a zdraví obyvatelstva, mělo by mít Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Společenství“) možnost podporovat jadernou bezpečnost ve třetích zemích.

| (3) | Havárie v Černobylu v roce 1986 zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve Fukušimě-Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že
  jaderná rizika jsou vlastní každému reaktoru a že je proto třeba
  i nadále pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly
  dosaženy nejpřísnější
  normy
  odrážející nejmodernější postupy, zejména co se týče řízení a regulační nezávislosti
  .
  Dokud jsou stávající jaderné elektrárny v provozu a dokud se stavějí nové, cílem tohoto nástroje by mělo být zajištění toho, aby úroveň jederné bezpečnosti v zemích, jimž EU pomáhá, odpovídala evropským bezpečnostním normám, aby byly tyto normy dodržovány a aby hlavní prioritou byla podpora nezávislých dozorčích orgánů.
  Aby bylo možné vytvořit bezpečnostní podmínky nezbytné k tomu, aby byla odstraněny rizika pro život a zdraví obyvatelstva, mělo by mít Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Společenství“) možnost podporovat jadernou bezpečnost ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(3)

Havárie v Černobylu v roce 1986 zdůraznila celosvětový význam jaderné bezpečnosti. Havárie ve Fukušimě-Daiiči v roce 2011 jen potvrdila, že
  jaderná rizika jsou vlastní každému reaktoru a že je proto třeba
  i nadále pokračovat v úsilí o zlepšení jaderné bezpečnosti tak, aby byly
  dosaženy nejpřísnější
  normy
  odrážející nejmodernější postupy, zejména co se týče řízení a regulační nezávislosti
  .
  Dokud jsou stávající jaderné elektrárny v provozu a dokud se stavějí nové, cílem tohoto nástroje by mělo být zajištění toho, aby úroveň jederné bezpečnosti v zemích, jimž EU pomáhá, odpovídala evropským bezpečnostním normám, aby byly tyto normy dodržovány a aby hlavní prioritou byla podpora nezávislých dozorčích orgánů.
  Aby bylo možné vytvořit bezpečnostní podmínky nezbytné k tomu, aby byla odstraněny rizika pro život a zdraví obyvatelstva, mělo by mít Evropské společenství pro atomovou energii (dále jen „Společenství“) možnost podporovat jadernou bezpečnost ve třetích zemích.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Sama Evropská unie jednáním
  se svými členskými státy v rámci společných politik,
  má nezbytnou kapacitu
  k tomu, aby reagovala na globální výzvy, a 
  je rovněž v ideální pozici k tomu, aby
  koordinovala spolupráci se třetími zeměmi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Sama Evropská unie jednáním
  se svými členskými státy v rámci společných politik,
  má nezbytnou kapacitu
  k tomu, aby reagovala na globální výzvy, a 
  je rovněž v ideální pozici k tomu, aby
  koordinovala spolupráci se třetími zeměmi.

| (4) | Mnoho zemí na celém světě zvažuje nebo plánuje vybudování jaderných elektráren, což s sebou nese širokou škálu problémů a vyžaduje vytvoření odpovídající kultury jaderné bezpečnosti a systémů řízení. Je třeba nalézt způsoby, jak zlepšit bezpečnost a zabezpečení jaderných elektráren, které se budují v blízkosti hranic Unie, zejména v případech nedostatečné politické spolupráce s Unií
  .
  V tomto ohledu by měly být ve všech členských státech a příslušných třetích zemích provedeny zátěžové zkoušky s cílem odhalit potenciální rizika pro bezpečnost a okamžitě uplatněna nutná opatření na jejich nápravu.
  Díky jednání se svými členskými státy v rámci společných politik
  a spolupráci s mezinárodními a regionálními organizacemi má Evropská unie příhodné postavení
  k tomu, aby reagovala na globální výzvy a koordinovala spolupráci se třetími zeměmi.
  Je třeba upřednostnit zajištění podpory ze strany nezávislých dozorčích orgánů a podporu příslušných orgánů dozoru a vícestranných regionálních a mezinárodních struktur, které mohou posílit důvěru a uplatňování norem pomocí mechanismu vzájemného hodnocení. V tomto ohledu by měl být Evropský parlament v souladu s touto směrnicí Komisí pravidelně informován ohledně plánů třetích zemí v oblasti jaderné bezpečnosti
  . |
| --- | --- |

(4)

Mnoho zemí na celém světě zvažuje nebo plánuje vybudování jaderných elektráren, což s sebou nese širokou škálu problémů a vyžaduje vytvoření odpovídající kultury jaderné bezpečnosti a systémů řízení. Je třeba nalézt způsoby, jak zlepšit bezpečnost a zabezpečení jaderných elektráren, které se budují v blízkosti hranic Unie, zejména v případech nedostatečné politické spolupráce s Unií
  .
  V tomto ohledu by měly být ve všech členských státech a příslušných třetích zemích provedeny zátěžové zkoušky s cílem odhalit potenciální rizika pro bezpečnost a okamžitě uplatněna nutná opatření na jejich nápravu.
  Díky jednání se svými členskými státy v rámci společných politik
  a spolupráci s mezinárodními a regionálními organizacemi má Evropská unie příhodné postavení
  k tomu, aby reagovala na globální výzvy a koordinovala spolupráci se třetími zeměmi.
  Je třeba upřednostnit zajištění podpory ze strany nezávislých dozorčích orgánů a podporu příslušných orgánů dozoru a vícestranných regionálních a mezinárodních struktur, které mohou posílit důvěru a uplatňování norem pomocí mechanismu vzájemného hodnocení. V tomto ohledu by měl být Evropský parlament v souladu s touto směrnicí Komisí pravidelně informován ohledně plánů třetích zemí v oblasti jaderné bezpečnosti
  .

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Aby se zachovalo a podpořilo trvalé zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní, přijala Rada Evropské unie dne 25. června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství v oblasti jaderné bezpečnosti jaderných zařízení. Rada rovněž přijala směrnici 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady zavedené v Unii představují názorné příklady, které mohou motivovat třetí země k tomu, aby přijaly podobně přísné normy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Aby se zachovalo a podpořilo trvalé zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní, přijala Rada Evropské unie dne 25. června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství v oblasti jaderné bezpečnosti jaderných zařízení. Rada rovněž přijala směrnici 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady zavedené v Unii představují názorné příklady, které mohou motivovat třetí země k tomu, aby přijaly podobně přísné normy.

| (6) | Aby se zachovalo a podpořilo trvalé zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní, přijala Rada Evropské unie dne 25. června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství v oblasti jaderné bezpečnosti jaderných zařízení.
  Ve sdělení Komise ze dne 4. října 2012 o komplexních posouzeních rizik a bezpečnosti („zátěžových testech“) jaderných elektráren v Evropské unii a souvisejících činností se zdůrazňuje potřeba posílit tento rámec.
  Rada rovněž přijala směrnici 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady zavedené v Unii představují názorné příklady, které mohou motivovat třetí země k tomu, aby přijaly podobně přísné normy. |
| --- | --- |

(6)

Aby se zachovalo a podpořilo trvalé zdokonalování jaderné bezpečnosti a dozoru nad ní, přijala Rada Evropské unie dne 25. června 2009 směrnici 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství v oblasti jaderné bezpečnosti jaderných zařízení.
  Ve sdělení Komise ze dne 4. října 2012 o komplexních posouzeních rizik a bezpečnosti („zátěžových testech“) jaderných elektráren v Evropské unii a souvisejících činností se zdůrazňuje potřeba posílit tento rámec.
  Rada rovněž přijala směrnici 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. Tyto směrnice a přísné normy v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady zavedené v Unii představují názorné příklady, které mohou motivovat třetí země k tomu, aby přijaly podobně přísné normy.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Je zvláště zapotřebí, aby Společenství i nadále usilovalo o uplatňování účinného dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích, a to na základě svých vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Je zvláště zapotřebí, aby Společenství i nadále usilovalo o uplatňování účinného dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích, a to na základě svých vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Unie.

| (10) | Je zvláště zapotřebí, aby Společenství i nadále usilovalo o uplatňování účinného dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích, a to na základě svých vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Unie.
  Využívání práce odborníků z Unie při pomoci třetím zemím v oblasti jaderné energie je důležité i pro zachování vysoké úrovně odborných poznatků v Unii. |
| --- | --- |

(10)

Je zvláště zapotřebí, aby Společenství i nadále usilovalo o uplatňování účinného dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích, a to na základě svých vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Unie.
  Využívání práce odborníků z Unie při pomoci třetím zemím v oblasti jaderné energie je důležité i pro zachování vysoké úrovně odborných poznatků v Unii.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Horizont 2020 – nový rámcový program pro výzkum a Inovace na období 2014–2020 (dále jen „Horizont 2020“)

   (1)

  a výzkumný a školicí program Evropského společenství pro atomovou energii (2014–2018) doplňující Horizont 2020

   (2)

  věnuje zvláštní pozornost mezinárodní spolupráci a vztahům Unie se třetími zeměmi. V této souvislosti by se měla věnovat zvláštní pozornost rozvoji lidských zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12a)

Horizont 2020 – nový rámcový program pro výzkum a Inovace na období 2014–2020 (dále jen „Horizont 2020“)

   (1)

  a výzkumný a školicí program Evropského společenství pro atomovou energii (2014–2018) doplňující Horizont 2020

   (2)

  věnuje zvláštní pozornost mezinárodní spolupráci a vztahům Unie se třetími zeměmi. V této souvislosti by se měla věnovat zvláštní pozornost rozvoji lidských zdrojů.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (12b) | Měla by být zajišťována soudržnost, koordinovanost a doplňkovost pomoci Unie v oblasti jaderné bezpečnosti prostřednictvím individuálního úsilí členských států a dalších mezinárodních, regionálních a místních organizací s cílem vyhnout se překrývání činností a dvojímu financování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12b)

Měla by být zajišťována soudržnost, koordinovanost a doplňkovost pomoci Unie v oblasti jaderné bezpečnosti prostřednictvím individuálního úsilí členských států a dalších mezinárodních, regionálních a místních organizací s cílem vyhnout se překrývání činností a dvojímu financování.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Článek 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Předmět a oblast působnosti | Předmět a oblast působnosti |
| Evropská unie financuje opatření podporující prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích v souladu s ustanoveními tohoto nařízení. | Evropská unie financuje opatření podporující prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
  Tím bude zajištěno, že tento jaderný materiál bude používán pouze pro civilní účely, k nimž je zamýšlen. |
| 1.   Sledovány jsou následující specifické cíle: | 1.   Sledovány jsou následující specifické cíle: |
| a) | podpora účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 1

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Předmět a oblast působnosti

Evropská unie financuje opatření podporující prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.

Evropská unie financuje opatření podporující prosazování vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a provádění účinného a efektivního dozoru nad jaderným materiálem ve třetích zemích v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
  Tím bude zajištěno, že tento jaderný materiál bude používán pouze pro civilní účely, k nimž je zamýšlen.

1.   Sledovány jsou následující specifické cíle:

1.   Sledovány jsou následující specifické cíle:

a)

podpora účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany;

| a) | podpora účinné kultury
  a účinného řízení
  jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany; |
| --- | --- |

a)

podpora účinné kultury
  a účinného řízení
  jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany;

| b) | zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení; |
| --- | --- |

b)

zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení;

| b) | zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení
  ve třetích zemích
  ; |
| --- | --- |

b)

zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení
  ve třetích zemích
  ;

| c) | zavedení rámců a metodiky pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích. |
| --- | --- |

c)

zavedení rámců a metodiky pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích.

| c) | zavedení rámců a metodiky pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích. |
| --- | --- |

c)

zavedení rámců a metodiky pro provádění účinného a efektivního dozoru nad jadernými materiály ve třetích zemích.

2.   Celkový postup plnění výše zmíněných cílů se hodnotí prostřednictvím těchto výkonnostních ukazatelů:

2.   Celkový postup plnění výše zmíněných cílů se hodnotí prostřednictvím těchto výkonnostních ukazatelů:

| a) | počet a závažnost otázek identifikovaných během příslušných hodnotících misí MAAE; |
| --- | --- |

a)

počet a závažnost otázek identifikovaných během příslušných hodnotících misí MAAE;

| a) | počet a závažnost otázek identifikovaných během příslušných hodnotících misí MAAE; |
| --- | --- |

a)

počet a závažnost otázek identifikovaných během příslušných hodnotících misí MAAE;

| aa) | míra, v níž země přijímající pomoc rozvinuly nejvyšší úrovně bezpečnosti v jaderných zařízeních do normy, která odráží příslušné postupy v EU z technického, regulačního a provozního hlediska
  ; |
| --- | --- |

aa)

míra, v níž země přijímající pomoc rozvinuly nejvyšší úrovně bezpečnosti v jaderných zařízeních do normy, která odráží příslušné postupy v EU z technického, regulačního a provozního hlediska
  ;

| b) | stav rozvoje strategií pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení z provozu, příslušný právní a regulační rámec a provádění projektů; |
| --- | --- |

b)

stav rozvoje strategií pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení z provozu, příslušný právní a regulační rámec a provádění projektů;

| b) | stav rozvoje strategií pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení z provozu,
  množství a rozsah sanace požadované v případě bývalých jaderných lokalit a zařízení
  , příslušný právní a regulační rámec a provádění projektů; |
| --- | --- |

b)

stav rozvoje strategií pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem a vyřazování zařízení z provozu,
  množství a rozsah sanace požadované v případě bývalých jaderných lokalit a zařízení
  , příslušný právní a regulační rámec a provádění projektů;

| c) | počet a závažnost otázek identifikovaných v příslušných zprávách MAAE o jaderných zárukách. |
| --- | --- |

c)

počet a závažnost otázek identifikovaných v příslušných zprávách MAAE o jaderných zárukách.

| c) | počet a závažnost otázek identifikovaných v příslušných zprávách MAAE o jaderných zárukách. |
| --- | --- |

c)

počet a závažnost otázek identifikovaných v příslušných zprávách MAAE o jaderných zárukách.

| ca) | dlouhodobý kladný dopad na životní prostředí; |
| --- | --- |

ca)

dlouhodobý kladný dopad na životní prostředí;

3.   Komise zajišťuje, aby přijatá opatření byla v souladu s celkovým strategickým politickým rámcem Unie pro partnerskou zemi a zejména s cíli jejího rozvoje a politikami a programy hospodářské spolupráce.

3.   Komise zajišťuje, aby přijatá opatření byla v souladu s celkovým strategickým politickým rámcem Unie pro partnerskou zemi a zejména s cíli jejího rozvoje a politikami a programy hospodářské spolupráce.

3a.
     
  Cílů stanovených ve výše uvedeném odstavci 1 je dosahováno především prostřednictvím následujících opatření:

| a) | podporou regulačních orgánů pro zajištění jejich nezávislosti, kompetence a rozvoje a podporou investic do lidských zdrojů; |
| --- | --- |

a)

podporou regulačních orgánů pro zajištění jejich nezávislosti, kompetence a rozvoje a podporou investic do lidských zdrojů;

| b) | podporou opatření na posílení a zavádění legislativního rámce; |
| --- | --- |

b)

podporou opatření na posílení a zavádění legislativního rámce;

| c) | podporou navrhování a provádění systémů posuzování bezpečnosti založených na normách podobných normám používaných v Evropské unii; |
| --- | --- |

c)

podporou navrhování a provádění systémů posuzování bezpečnosti založených na normách podobných normám používaných v Evropské unii;

| d) | spoluprací v následujících oblastech: odbornost, zkušenosti a rozvíjení dovedností, postupy havarijního řízení a prevence nehod, strategie odpovědného a bezpečného nakládání s vyhořelým palivem a strategie vyřazování z provozu. |
| --- | --- |

d)

spoluprací v následujících oblastech: odbornost, zkušenosti a rozvíjení dovedností, postupy havarijního řízení a prevence nehod, strategie odpovědného a bezpečného nakládání s vyhořelým palivem a strategie vyřazování z provozu.

Tato opatření zahrnují podstatné prvky předávání znalostí (sdílení zkušeností, podporu stávajících a nových vzdělávacích a školicích programů v oblasti jaderné bezpečnosti) s cílem podpořit udržitelnost dosažených výsledků.

4.   Specifická opatření podporovaná tímto nařízením a kritéria vztahující se k spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti jsou detailně popsána v příloze.

4.   Specifická opatření podporovaná tímto nařízením a kritéria vztahující se k spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti jsou detailně popsána v příloze.

5.   Finanční, hospodářská a technická spolupráce, poskytovaná podle tohoto nařízení, doplňuje spolupráci, kterou Unie poskytuje podle ostatních nástrojů rozvojové spolupráce.

5.   Finanční, hospodářská a technická spolupráce, poskytovaná podle tohoto nařízení, doplňuje spolupráci, kterou Unie poskytuje podle ostatních nástrojů rozvojové spolupráce,
  „Horizont 2020“ a výzkumného a školicího programu Evropského společenství pro atomovou energii (2014–2018) doplňujícího Horizont 2020
  .

5a.
     
  Pomoc poskytovaná v rámci tohoto nástroje by měla být prioritně uvolňována pro využívající země podle nařízení (EU) č. .../...

   (3)

  a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../...

   (4)

  .

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Strategické dokumenty budou mít za cíl poskytnout soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií a dotčenými partnerskými zeměmi či regiony, který bude v souladu s celkovým cílem a oblastí působnosti, s cíli, zásadami a 
  politikou
  Unie. | 3.   Strategické dokumenty budou mít za cíl poskytnout soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií,
  členskými státy
  a dotčenými partnerskými zeměmi či regiony, který bude v souladu s celkovým cílem a oblastí působnosti, s cíli, zásadami a 
  vnějšími a vnitřními politikami
  Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

3.   Strategické dokumenty budou mít za cíl poskytnout soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií a dotčenými partnerskými zeměmi či regiony, který bude v souladu s celkovým cílem a oblastí působnosti, s cíli, zásadami a 
  politikou
  Unie.

3.   Strategické dokumenty budou mít za cíl poskytnout soudržný rámec pro spolupráci mezi Unií,
  členskými státy
  a dotčenými partnerskými zeměmi či regiony, který bude v souladu s celkovým cílem a oblastí působnosti, s cíli, zásadami a 
  vnějšími a vnitřními politikami
  Unie.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Strategický dokument schvaluje Komise v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. Strategické dokumenty
  mohou
  být přezkoumány v polovině období nebo kdykoli to bude nezbytné, v souladu s týmž postupem. Tento postup však není vyžadován pro aktualizace strategie, které neovlivňují počáteční prioritní oblasti a cíle stanovené v tomto dokumentu. | 5.   Strategický dokument schvaluje Komise v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. Strategické dokumenty
  musí
  být přezkoumány v polovině období nebo kdykoli to bude nezbytné, v souladu s týmž postupem. Tento postup však není vyžadován pro aktualizace strategie, které neovlivňují počáteční prioritní oblasti a cíle stanovené v tomto dokumentu
  , pokud nemají finanční dopad překračující prahové úrovně stanovené v čl. 2 odst. 2 společného prováděcího nařízení
  . |
| | Tento strategický dokument musí být předložen Evropskému parlamentu, který předloží své posouzení při přezkumu v polovině období. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

5.   Strategický dokument schvaluje Komise v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. Strategické dokumenty
  mohou
  být přezkoumány v polovině období nebo kdykoli to bude nezbytné, v souladu s týmž postupem. Tento postup však není vyžadován pro aktualizace strategie, které neovlivňují počáteční prioritní oblasti a cíle stanovené v tomto dokumentu.

5.   Strategický dokument schvaluje Komise v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 15 odst. 3 společného prováděcího nařízení. Strategické dokumenty
  musí
  být přezkoumány v polovině období nebo kdykoli to bude nezbytné, v souladu s týmž postupem. Tento postup však není vyžadován pro aktualizace strategie, které neovlivňují počáteční prioritní oblasti a cíle stanovené v tomto dokumentu
  , pokud nemají finanční dopad překračující prahové úrovně stanovené v čl. 2 odst. 2 společného prováděcího nařízení
  .

Tento strategický dokument musí být předložen Evropskému parlamentu, který předloží své posouzení při přezkumu v polovině období.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Víceleté orientační programy stanovují prioritní oblasti vybrané pro financování, specifické cíle, očekávané výsledky, výkonnostní ukazatele a orientační finanční příděly, a to jak celkové, tak i pro každou prioritní oblast a včetně přiměřené rezervy nepřidělených financí, přičemž tato částka může být případně vyjádřena v podobě rozpětí nebo minima. | 2.   Víceleté orientační programy stanovují prioritní oblasti vybrané pro financování, specifické cíle, očekávané výsledky,
  jasné, konkrétní a transparentní
  výkonnostní ukazatele a orientační finanční příděly, a to jak celkové, tak i pro každou prioritní oblast a včetně přiměřené rezervy nepřidělených financí,
  aniž jsou tím dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu;
  přičemž tato částka může být případně vyjádřena
  buďto
  v podobě rozpětí nebo minima.
  Víceleté orientační programy stanoví pravidla umožňující vyhnout se zdvojování činností a zajišťující řádné využití dostupných prostředků
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.   Víceleté orientační programy stanovují prioritní oblasti vybrané pro financování, specifické cíle, očekávané výsledky, výkonnostní ukazatele a orientační finanční příděly, a to jak celkové, tak i pro každou prioritní oblast a včetně přiměřené rezervy nepřidělených financí, přičemž tato částka může být případně vyjádřena v podobě rozpětí nebo minima.

2.   Víceleté orientační programy stanovují prioritní oblasti vybrané pro financování, specifické cíle, očekávané výsledky,
  jasné, konkrétní a transparentní
  výkonnostní ukazatele a orientační finanční příděly, a to jak celkové, tak i pro každou prioritní oblast a včetně přiměřené rezervy nepřidělených financí,
  aniž jsou tím dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu;
  přičemž tato částka může být případně vyjádřena
  buďto
  v podobě rozpětí nebo minima.
  Víceleté orientační programy stanoví pravidla umožňující vyhnout se zdvojování činností a zajišťující řádné využití dostupných prostředků
  .

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Víceleté orientační programy se
  v zásadě
  zakládají na dialogu mezi partnerskými zeměmi či regiony, což přináší zapojení zúčastněných stran, aby bylo zajištěno, že dotčená země či region převezmou za proces dostatečnou vlastní odpovědnost, a také aby se podnítila podpora pro vnitrostátní rozvojové strategie. | 3.   Víceleté orientační programy se
  v co největší možné míře
  zakládají na dialogu mezi partnerskými zeměmi či regiony, což přináší zapojení zúčastněných stran, aby bylo zajištěno, že dotčená země či region převezmou za proces dostatečnou vlastní odpovědnost, a také aby se podnítila podpora pro vnitrostátní rozvojové strategie.
  Tyto víceleté orientační programy zohlední pracovní program MAAE v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s odpady. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

3.   Víceleté orientační programy se
  v zásadě
  zakládají na dialogu mezi partnerskými zeměmi či regiony, což přináší zapojení zúčastněných stran, aby bylo zajištěno, že dotčená země či region převezmou za proces dostatečnou vlastní odpovědnost, a také aby se podnítila podpora pro vnitrostátní rozvojové strategie.

3.   Víceleté orientační programy se
  v co největší možné míře
  zakládají na dialogu mezi partnerskými zeměmi či regiony, což přináší zapojení zúčastněných stran, aby bylo zajištěno, že dotčená země či region převezmou za proces dostatečnou vlastní odpovědnost, a také aby se podnítila podpora pro vnitrostátní rozvojové strategie.
  Tyto víceleté orientační programy zohlední pracovní program MAAE v oblasti jaderné bezpečnosti a nakládání s odpady.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Víceleté orientační programy se revidují podle potřeby, s ohledem na kterýkoli přezkum souvisejících strategických dokumentů, v souladu s týmž postupem. Přezkumný postup však není vyžadován pro změny víceletých orientačních programů, které přinášejí technické úpravy, převádějí finanční prostředky v rámci přídělů pro prioritní oblast nebo snižují či zvyšují velikost počátečního orientačního přídělů
  o méně než 20 %
  , za předpokladu, že tyto změny neovlivní počáteční prioritní oblasti ani cíle stanovené v dokumentu. Veškeré tyto technické úpravy se sdělují do jednoho měsíce Evropskému parlamentu a Radě. | 5.   Víceleté orientační programy se revidují podle potřeby, s ohledem na kterýkoli přezkum souvisejících strategických dokumentů, v souladu s týmž postupem. Přezkumný postup však není vyžadován pro změny víceletých orientačních programů, které přinášejí technické úpravy, převádějí finanční prostředky v rámci přídělů pro prioritní oblast nebo snižují či zvyšují velikost počátečního orientačního přídělu
  v rámci odpovídajícího procentního limitu stanoveného v čl. 2 odst. 2 společného prováděcího nařízení
  , za předpokladu, že tyto změny neovlivní počáteční prioritní oblasti ani cíle stanovené v dokumentu. Veškeré tyto technické úpravy se sdělují do jednoho měsíce Evropskému parlamentu a Radě. |
| | Pokud celková částka spojená s nepodstatnými změnami nebo jejich rozpočtový dopad překročí prahové hodnoty nízkorozpočtového financování stanovené v čl. 2 odst. 2 společného prováděcího nařízení, použije se postup uvedený v čl. 15 odst. 3 uvedeného nařízení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

5.   Víceleté orientační programy se revidují podle potřeby, s ohledem na kterýkoli přezkum souvisejících strategických dokumentů, v souladu s týmž postupem. Přezkumný postup však není vyžadován pro změny víceletých orientačních programů, které přinášejí technické úpravy, převádějí finanční prostředky v rámci přídělů pro prioritní oblast nebo snižují či zvyšují velikost počátečního orientačního přídělů
  o méně než 20 %
  , za předpokladu, že tyto změny neovlivní počáteční prioritní oblasti ani cíle stanovené v dokumentu. Veškeré tyto technické úpravy se sdělují do jednoho měsíce Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Víceleté orientační programy se revidují podle potřeby, s ohledem na kterýkoli přezkum souvisejících strategických dokumentů, v souladu s týmž postupem. Přezkumný postup však není vyžadován pro změny víceletých orientačních programů, které přinášejí technické úpravy, převádějí finanční prostředky v rámci přídělů pro prioritní oblast nebo snižují či zvyšují velikost počátečního orientačního přídělu
  v rámci odpovídajícího procentního limitu stanoveného v čl. 2 odst. 2 společného prováděcího nařízení
  , za předpokladu, že tyto změny neovlivní počáteční prioritní oblasti ani cíle stanovené v dokumentu. Veškeré tyto technické úpravy se sdělují do jednoho měsíce Evropskému parlamentu a Radě.

Pokud celková částka spojená s nepodstatnými změnami nebo jejich rozpočtový dopad překročí prahové hodnoty nízkorozpočtového financování stanovené v čl. 2 odst. 2 společného prováděcího nařízení, použije se postup uvedený v čl. 15 odst. 3 uvedeného nařízení.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Článek 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 4a |
| | Podávání zpráv |
| | 1.
     
  Komise přezkoumá pokrok dosažený při provádění opatření přijatých podle tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě každé dva roky zprávu o provádění pomoci v rámci spolupráce. |
| | 2.
     
  Zpráva obsahuje informace vztahující se k předchozím dvěma letům o financovaných opatřeních, informace o výsledcích monitorování a hodnotících zkouškách a o provádění rozpočtových závazků a plateb rozdělené podle zemí, regionů a druhu spolupráce, jakož i plánů třetích zemí v oblasti jaderné bezpečnosti
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 4a

Podávání zpráv

1.
     
  Komise přezkoumá pokrok dosažený při provádění opatření přijatých podle tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě každé dva roky zprávu o provádění pomoci v rámci spolupráce.

2.
     
  Zpráva obsahuje informace vztahující se k předchozím dvěma letům o financovaných opatřeních, informace o výsledcích monitorování a hodnotících zkouškách a o provádění rozpočtových závazků a plateb rozdělené podle zemí, regionů a druhu spolupráce, jakož i plánů třetích zemí v oblasti jaderné bezpečnosti
  .

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Článek 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 5a |
| | Soudržnost a doplňkovost pomoci poskytované Unií |
| | 1.
     
  Při provádění tohoto nařízení se zajistí soudržnost s ostatními oblastmi a nástroji vnější činnosti Unie a s dalšími příslušnými unijními politikami. |
| | 2.
     
  Unie a členské státy koordinují své příslušné programy podpory, aby se zvýšila efektivita a účinnost poskytování podpory a politického dialogu, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny relevantních informací v jednotlivých fázích cyklu poskytování podpory. |
| | 3.
     
  Unie činí ve spolupráci s členskými státy nezbytné kroky pro zajištění řádné koordinace a spolupráce s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, včetně – ovšem nikoli pouze – evropských finančních institucí, mezinárodních finančních institucí, agentur, fondů a programů OSN, soukromých a politických nadací a dárců mimo Unii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 5a

Soudržnost a doplňkovost pomoci poskytované Unií

1.
     
  Při provádění tohoto nařízení se zajistí soudržnost s ostatními oblastmi a nástroji vnější činnosti Unie a s dalšími příslušnými unijními politikami.

2.
     
  Unie a členské státy koordinují své příslušné programy podpory, aby se zvýšila efektivita a účinnost poskytování podpory a politického dialogu, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny relevantních informací v jednotlivých fázích cyklu poskytování podpory.

3.
     
  Unie činí ve spolupráci s členskými státy nezbytné kroky pro zajištění řádné koordinace a spolupráce s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, včetně – ovšem nikoli pouze – evropských finančních institucí, mezinárodních finančních institucí, agentur, fondů a programů OSN, soukromých a politických nadací a dárců mimo Unii.

Pozměňovací návrh 33/rev

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v období 2014–2020 činí
  631 100 000
  EUR. | 1.   Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v období 2014–2020 činí
  225 321 000
  EUR. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v období 2014–2020 činí
  631 100 000
  EUR.

1.   Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v období 2014–2020 činí
  225 321 000
  EUR.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Prostředky na každý rok schvaluje rozpočtový orgán v rámci limitů víceletého finančního rámce. | 2.   Prostředky na každý rok schvaluje
  Evropský parlament a Rada
  v rámci limitů víceletého finančního rámce. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.   Prostředky na každý rok schvaluje rozpočtový orgán v rámci limitů víceletého finančního rámce.

2.   Prostředky na každý rok schvaluje
  Evropský parlament a Rada
  v rámci limitů víceletého finančního rámce.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Příloha – Podporovaná specifická opatření

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | |
| Pro naplnění cílů stanovených v článku 1 tohoto nařízení lze podpořit následující opatření. | Pro naplnění cílů stanovených v článku 1 tohoto nařízení lze podpořit následující opatření. |
| a) | Prosazování účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany na všech úrovních zejména cestou: |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pro naplnění cílů stanovených v článku 1 tohoto nařízení lze podpořit následující opatření.

Pro naplnění cílů stanovených v článku 1 tohoto nařízení lze podpořit následující opatření.

a)

Prosazování účinné kultury jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti a radiační ochrany na všech úrovních zejména cestou:

| a) | Zavádění a
  prosazování účinné kultury
  a řízení
  jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti
  odrážející nejmodernější postupy
  a radiační ochrany na všech úrovních zejména cestou: |
| --- | --- |

a)

Zavádění a
  prosazování účinné kultury
  a řízení
  jaderné bezpečnosti a uplatňování nejpřísnějších norem jaderné bezpečnosti
  odrážející nejmodernější postupy
  a radiační ochrany na všech úrovních zejména cestou:

| | — | trvalé podpory poskytované regulačním orgánům, organizacím pro technickou podporu a cestou upevňování regulačního rámce, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a 
  následné kontroly účinných a komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“), |
| --- | --- | --- |

—

trvalé podpory poskytované regulačním orgánům, organizacím pro technickou podporu a cestou upevňování regulačního rámce, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a 
  následné kontroly účinných a komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“),

| | — | trvalé podpory poskytované regulačním orgánům, organizacím pro technickou podporu a cestou upevňování regulačního rámce, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a 
  provádění nezbytných opatření na zajištění co nejvyšší úrovně bezpečnosti v jaderných zařízeních v souladu s normami odrážejícími nejmodernější postupy v EU, pokud jde o jejich technickou, regulační a provozní stránku; |
| --- | --- | --- |

—

trvalé podpory poskytované regulačním orgánům, organizacím pro technickou podporu a cestou upevňování regulačního rámce, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a 
  provádění nezbytných opatření na zajištění co nejvyšší úrovně bezpečnosti v jaderných zařízeních v souladu s normami odrážejícími nejmodernější postupy v EU, pokud jde o jejich technickou, regulační a provozní stránku;

| | — | prosazování účinných regulačních rámců, postupů a systémů s cílem zajistit odpovídající ochranu před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů, zvláště z vysoce aktivních radioaktivních zdrojů, a jejich bezpečnou likvidaci; |
| --- | --- | --- |

—

prosazování účinných regulačních rámců, postupů a systémů s cílem zajistit odpovídající ochranu před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů, zvláště z vysoce aktivních radioaktivních zdrojů, a jejich bezpečnou likvidaci;

| | — | prosazování účinných
  a transparentních
  regulačních rámců, postupů a systémů s cílem zajistit odpovídající ochranu před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů, zvláště z vysoce aktivních radioaktivních zdrojů, a jejich bezpečnou likvidaci; |
| --- | --- | --- |

—

prosazování účinných
  a transparentních
  regulačních rámců, postupů a systémů s cílem zajistit odpovídající ochranu před ionizujícím zářením z radioaktivních materiálů, zvláště z vysoce aktivních radioaktivních zdrojů, a jejich bezpečnou likvidaci;

| | — | prosazování účinných systémů řízení jaderné bezpečnosti, které zaručují nezávislost, odpovědnost a pravomoc regulačních orgánů a regionálních a mezinárodních struktur spolupráce mezi těmito orgány; |
| --- | --- | --- |

—

prosazování účinných systémů řízení jaderné bezpečnosti, které zaručují nezávislost, odpovědnost a pravomoc regulačních orgánů a regionálních a mezinárodních struktur spolupráce mezi těmito orgány;

| | — | zavedení účinných mechanismů pro předcházení nehod s radiologickými následky, jakož i zmírnění následků takových případných nehod (např. monitorování životního prostředí v případě úniků radioaktivity, plánování a provádění zmírňovacích a sanačních činností) a pro přípravu nouzových plánů, připravenost a reakci na mimořádné události, opatření v oblasti civilní ochrany a obnovy, |
| --- | --- | --- |

—

zavedení účinných mechanismů pro předcházení nehod s radiologickými následky, jakož i zmírnění následků takových případných nehod (např. monitorování životního prostředí v případě úniků radioaktivity, plánování a provádění zmírňovacích a sanačních činností) a pro přípravu nouzových plánů, připravenost a reakci na mimořádné události, opatření v oblasti civilní ochrany a obnovy,

| | — | zavedení účinných mechanismů pro předcházení nehod s radiologickými následky, jakož i zmírnění následků takových případných nehod (např. monitorování životního prostředí v případě úniků radioaktivity, plánování a provádění zmírňovacích a sanačních činností) a pro přípravu nouzových plánů, připravenost a reakci na mimořádné události, opatření v oblasti civilní ochrany a obnovy, |
| --- | --- | --- |

—

zavedení účinných mechanismů pro předcházení nehod s radiologickými následky, jakož i zmírnění následků takových případných nehod (např. monitorování životního prostředí v případě úniků radioaktivity, plánování a provádění zmírňovacích a sanačních činností) a pro přípravu nouzových plánů, připravenost a reakci na mimořádné události, opatření v oblasti civilní ochrany a obnovy,

| | — | podpory poskytované provozovatelům
  jaderných zařízení ve výjimečných případech, za zvláštních a řádně odůvodněných okolností v rámci následných opatření komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“); |
| --- | --- | --- |

—

podpory poskytované provozovatelům
  jaderných zařízení ve výjimečných případech, za zvláštních a řádně odůvodněných okolností v rámci následných opatření komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“);

| | — | spolupráce s provozovateli
  jaderných zařízení ve výjimečných případech, za zvláštních a řádně odůvodněných okolností v rámci následných opatření komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“); |
| --- | --- | --- |

—

spolupráce s provozovateli
  jaderných zařízení ve výjimečných případech, za zvláštních a řádně odůvodněných okolností v rámci následných opatření komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“);

| | — | podpora politik informování, vzdělávání a odborné přípravy v oblasti jaderné energetiky týkajících se jaderného palivového cyklu, nakládání s jadernými odpady a radiační ochrany. |
| --- | --- | --- |

—

podpora politik informování, vzdělávání a odborné přípravy v oblasti jaderné energetiky týkajících se jaderného palivového cyklu, nakládání s jadernými odpady a radiační ochrany.

| b) | Zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení, zejména cestou: |
| --- | --- |

b)

Zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení, zejména cestou:

| b) | Zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení, zejména cestou: |
| --- | --- |

b)

Zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, vyřazování zařízení z provozu a sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení, zejména cestou:

| | — | spolupráce s třetími zeměmi v oblasti nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem (tj. převoz, předzpracování, manipulace, zpracování, skladování a likvidace) včetně rozvoje zvláštních strategií a rámců pro zodpovědné nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem, |
| --- | --- | --- |

—

spolupráce s třetími zeměmi v oblasti nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem (tj. převoz, předzpracování, manipulace, zpracování, skladování a likvidace) včetně rozvoje zvláštních strategií a rámců pro zodpovědné nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem,

| | — | spolupráce s třetími zeměmi v oblasti nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem (tj. převoz, předzpracování, manipulace, zpracování, skladování a likvidace) včetně rozvoje zvláštních strategií a rámců pro zodpovědné nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem, |
| --- | --- | --- |

—

spolupráce s třetími zeměmi v oblasti nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem (tj. převoz, předzpracování, manipulace, zpracování, skladování a likvidace) včetně rozvoje zvláštních strategií a rámců pro zodpovědné nakládání s vyhořelým jaderným palivem a jaderným odpadem,

| | — | vypracovávání a provádění strategií a rámců pro vyřazování stávajících zařízení z provozu, pro sanaci bývalých jaderných areálů a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu a nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři, |
| --- | --- | --- |

—

vypracovávání a provádění strategií a rámců pro vyřazování stávajících zařízení z provozu, pro sanaci bývalých jaderných areálů a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu a nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři,

| | — | vypracovávání a provádění strategií a rámců pro vyřazování stávajících zařízení z provozu, pro sanaci bývalých jaderných areálů a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu a nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři, |
| --- | --- | --- |

—

vypracovávání a provádění strategií a rámců pro vyřazování stávajících zařízení z provozu, pro sanaci bývalých jaderných areálů a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu a nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři,

| | — | vytváření potřebného regulačního rámce a metodik (včetně metod jaderné forenzní vědy) pro provádění dozoru nad jadernou bezpečností, včetně řádné evidence a kontroly štěpných materiálů na úrovni státu a provozovatelů, |
| --- | --- | --- |

—

vytváření potřebného regulačního rámce a metodik (včetně metod jaderné forenzní vědy) pro provádění dozoru nad jadernou bezpečností, včetně řádné evidence a kontroly štěpných materiálů na úrovni státu a provozovatelů,

| | — | vytváření potřebného regulačního rámce a metodik (včetně metod jaderné forenzní vědy) pro provádění dozoru nad jadernou bezpečností, včetně řádné evidence a kontroly štěpných materiálů na úrovni státu a provozovatelů, |
| --- | --- | --- |

—

vytváření potřebného regulačního rámce a metodik (včetně metod jaderné forenzní vědy) pro provádění dozoru nad jadernou bezpečností, včetně řádné evidence a kontroly štěpných materiálů na úrovni státu a provozovatelů,

| | — | opatření na podporu mezinárodní spolupráce (včetně opatření v rámci příslušných mezinárodních organizací, zejména MAAE) ve výše uvedených oblastech, včetně provádění a monitorování, jak jsou dodržovány mezinárodní úmluvy a smlouvy, výměny informací, budování kapacit a odborného vzdělávání v oblasti jaderné bezpečnosti a výzkumu. |
| --- | --- | --- |

—

opatření na podporu mezinárodní spolupráce (včetně opatření v rámci příslušných mezinárodních organizací, zejména MAAE) ve výše uvedených oblastech, včetně provádění a monitorování, jak jsou dodržovány mezinárodní úmluvy a smlouvy, výměny informací, budování kapacit a odborného vzdělávání v oblasti jaderné bezpečnosti a výzkumu.

| | — | opatření na podporu mezinárodní spolupráce (včetně opatření v rámci příslušných
  regionálních a
  mezinárodních organizací, zejména MAAE) ve výše uvedených oblastech, včetně provádění a monitorování, jak jsou dodržovány mezinárodní úmluvy a smlouvy, výměny informací, budování kapacit a odborného vzdělávání v oblasti jaderné bezpečnosti a výzkumu. |
| --- | --- | --- |

—

opatření na podporu mezinárodní spolupráce (včetně opatření v rámci příslušných
  regionálních a
  mezinárodních organizací, zejména MAAE) ve výše uvedených oblastech, včetně provádění a monitorování, jak jsou dodržovány mezinárodní úmluvy a smlouvy, výměny informací, budování kapacit a odborného vzdělávání v oblasti jaderné bezpečnosti a výzkumu.

| ba) | podpora zajišťování vysoké úrovně dovedností a znalostí regulačních orgánů, organizací technické podpory a provozovatelů (aniž by došlo k narušení hospodářské soutěže) v této oblasti spadající do tohoto nařízení, zejména prostřednictvím: |
| --- | --- |

ba)

podpora zajišťování vysoké úrovně dovedností a znalostí regulačních orgánů, organizací technické podpory a provozovatelů (aniž by došlo k narušení hospodářské soutěže) v této oblasti spadající do tohoto nařízení, zejména prostřednictvím:

| | — | trvalé podpory vzdělávání a odborné přípravy zaměstnanců regulačních orgánů, organizací technické podpory a provozovatelů jaderných zařízení (aniž by docházelo k narušení hospodářské soutěže); |
| --- | --- | --- |

—

trvalé podpory vzdělávání a odborné přípravy zaměstnanců regulačních orgánů, organizací technické podpory a provozovatelů jaderných zařízení (aniž by docházelo k narušení hospodářské soutěže);

| | — | podpory rozvoje odpovídajících školicích zařízení. |
| --- | --- | --- |

—

podpory rozvoje odpovídajících školicích zařízení.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Příloha – Kritéria – 1. Obecná kritéria

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1. | Obecná kritéria |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.

Obecná kritéria

| 1. | Obecná kritéria |
| --- | --- |

1.

Obecná kritéria

| — | Spolupráce se
  může
  vztahovat na všechny „třetí země“ (státy, které nejsou členy EU)
  po celém světě
  . |
| --- | --- |

—

Spolupráce se
  může
  vztahovat na všechny „třetí země“ (státy, které nejsou členy EU)
  po celém světě
  .

| — | Spolupráce
  by
  se
  měla
  vztahovat na všechny „třetí země“ (státy, které nejsou členy EU)
  v souladu s cíli stanovenými v článku 1 tohoto nařízení
  . |
| --- | --- |

—

Spolupráce
  by
  se
  měla
  vztahovat na všechny „třetí země“ (státy, které nejsou členy EU)
  v souladu s cíli stanovenými v článku 1 tohoto nařízení
  .

| — | Přednost dostanou přistupující země a země v regionu evropského sousedství. Upřednostněny budou regionální přístupy. |
| --- | --- |

—

Přednost dostanou přistupující země a země v regionu evropského sousedství. Upřednostněny budou regionální přístupy.

| — | Přednost dostanou přistupující země a země v regionu evropského sousedství. Upřednostněny budou regionální přístupy. |
| --- | --- |

—

Přednost dostanou přistupující země a země v regionu evropského sousedství. Upřednostněny budou regionální přístupy.

| — | Země s vysokými příjmy by měly být zahrnuty pouze tehdy, umožní-li to přijmout výjimečná opatření, např. v návaznosti na velkou jadernou havárii, pokud to bude nezbytné a vhodné. |
| --- | --- |

—

Země s vysokými příjmy by měly být zahrnuty pouze tehdy, umožní-li to přijmout výjimečná opatření, např. v návaznosti na velkou jadernou havárii, pokud to bude nezbytné a vhodné.

| — | Země s vysokými příjmy by měly být zahrnuty pouze tehdy, umožní-li to přijmout výjimečná opatření, např. v návaznosti na velkou jadernou havárii, pokud to bude nezbytné a vhodné.
  Pro účely tohoto nařízení se zeměmi s vysokými příjmy rozumí země a území uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 1934/2006

   (5) |
| --- | --- |

—

Země s vysokými příjmy by měly být zahrnuty pouze tehdy, umožní-li to přijmout výjimečná opatření, např. v návaznosti na velkou jadernou havárii, pokud to bude nezbytné a vhodné.
  Pro účely tohoto nařízení se zeměmi s vysokými příjmy rozumí země a území uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 1934/2006

   (5)

| — | Obecná shoda a reciproční dohoda mezi třetí zemí a Evropskou unií by měla být potvrzena formální žádostí podanou Komisi, zavazující dotčenou vládu. |
| --- | --- |

—

Obecná shoda a reciproční dohoda mezi třetí zemí a Evropskou unií by měla být potvrzena formální žádostí podanou Komisi, zavazující dotčenou vládu.

| — | Obecná shoda a reciproční dohoda mezi třetí zemí a Evropskou unií by měla být potvrzena formální žádostí podanou Komisi, zavazující dotčenou vládu. |
| --- | --- |

—

Obecná shoda a reciproční dohoda mezi třetí zemí a Evropskou unií by měla být potvrzena formální žádostí podanou Komisi, zavazující dotčenou vládu.

| — | Třetí země, které chtějí s Evropskou unií spolupracovat, by se měly v plné míře hlásit k zásadám nešíření. Rovněž by měly být stranami souvisejících úmluv v rámci MAAE o jaderné bezpečnosti a zabezpečení nebo podniknout kroky, které prokážou jasné odhodlání k takovýmto úmluvám přistoupit. Spolupráce s Evropskou unií by
  mohla
  být podmíněna přistoupením
  nebo splněním kroků vedoucích k přistoupení
  k souvisejícím úmluvám. V případech krize by uplatňování této zásady mělo být výjimečně flexibilní. |
| --- | --- |

—

Třetí země, které chtějí s Evropskou unií spolupracovat, by se měly v plné míře hlásit k zásadám nešíření. Rovněž by měly být stranami souvisejících úmluv v rámci MAAE o jaderné bezpečnosti a zabezpečení nebo podniknout kroky, které prokážou jasné odhodlání k takovýmto úmluvám přistoupit. Spolupráce s Evropskou unií by
  mohla
  být podmíněna přistoupením
  nebo splněním kroků vedoucích k přistoupení
  k souvisejícím úmluvám. V případech krize by uplatňování této zásady mělo být výjimečně flexibilní.

| — | Třetí země, které chtějí s Evropskou unií spolupracovat, by se měly v plné míře hlásit k zásadám nešíření. Rovněž by měly být stranami souvisejících úmluv v rámci MAAE o jaderné bezpečnosti a zabezpečení nebo podniknout kroky, které prokážou jasné odhodlání k takovýmto úmluvám přistoupit. Spolupráce s Evropskou unií by
  měla
  být podmíněná přistoupením k souvisejícím úmluvám
  a jejich prováděním
  . V případech krize by uplatňování této zásady mělo být výjimečně flexibilní,
  pokud by nečinnost mohla zvýšit míru rizika pro Unii a její občany
  . |
| --- | --- |

—

Třetí země, které chtějí s Evropskou unií spolupracovat, by se měly v plné míře hlásit k zásadám nešíření. Rovněž by měly být stranami souvisejících úmluv v rámci MAAE o jaderné bezpečnosti a zabezpečení nebo podniknout kroky, které prokážou jasné odhodlání k takovýmto úmluvám přistoupit. Spolupráce s Evropskou unií by
  měla
  být podmíněná přistoupením k souvisejícím úmluvám
  a jejich prováděním
  . V případech krize by uplatňování této zásady mělo být výjimečně flexibilní,
  pokud by nečinnost mohla zvýšit míru rizika pro Unii a její občany
  .

| — | Aby byl zajištěn a kontrolován soulad s cíli spolupráce, musí přijímající třetí země přijmout zásadu vyhodnocování podniknutých kroků.
  Vyhodnocování by mělo umožňovat monitorovat a ověřovat
  soulad s dohodnutými cíli
  a mohlo
  by být podmínkou pro pokračování s platbami příspěvku Společenství. |
| --- | --- |

—

Aby byl zajištěn a kontrolován soulad s cíli spolupráce, musí přijímající třetí země přijmout zásadu vyhodnocování podniknutých kroků.
  Vyhodnocování by mělo umožňovat monitorovat a ověřovat
  soulad s dohodnutými cíli
  a mohlo
  by být podmínkou pro pokračování s platbami příspěvku Společenství.

| — | Aby byl zajištěn a kontrolován soulad s cíli spolupráce, musí přijímající třetí země přijmout zásadu vyhodnocování podniknutých kroků.
  Ověřitelný a stálý
  soulad s dohodnutými cíli by
  měl
  být podmínkou pro pokračování s platbami příspěvku Společenství. |
| --- | --- |

—

Aby byl zajištěn a kontrolován soulad s cíli spolupráce, musí přijímající třetí země přijmout zásadu vyhodnocování podniknutých kroků.
  Ověřitelný a stálý
  soulad s dohodnutými cíli by
  měl
  být podmínkou pro pokračování s platbami příspěvku Společenství.

| — | Spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti a dozoru nad jaderným materiálem v rámci tohoto nařízení nemá za cíl podporovat jadernou energii. |
| --- | --- |

—

Spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti a dozoru nad jaderným materiálem v rámci tohoto nařízení nemá za cíl podporovat jadernou energii.

| — | Spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti a dozoru nad jaderným materiálem v rámci tohoto nařízení nemá za cíl podporovat jadernou energii
  nebo prodlužovat životnost stávajících jaderných elektráren
  . |
| --- | --- |

—

Spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti a dozoru nad jaderným materiálem v rámci tohoto nařízení nemá za cíl podporovat jadernou energii
  nebo prodlužovat životnost stávajících jaderných elektráren
  .

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Příloha – Kritéria – 2. Země s instalovanou kapacitou na výrobu jaderné energie – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V případě zemí, které již finanční prostředky Společenství čerpají, by další spolupráce měla záviset na posouzení akcí financovaných z rozpočtu Společenství a řádném odůvodnění nových potřeb. Posouzení by mělo umožnit přesněji stanovit povahu spolupráce a výši částek, které by těmto zemím měly být v budoucnu vyplaceny. | V případě zemí, které již finanční prostředky Společenství čerpají, by další spolupráce měla záviset na posouzení akcí financovaných z rozpočtu Společenství a řádném odůvodnění nových potřeb. Posouzení by mělo umožnit přesněji stanovit povahu spolupráce a výši částek, které by těmto zemím měly být v budoucnu vyplaceny.
  Unie by měla podnítit regionální spolupráci a mechanismus vzájemného hodnocení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

V případě zemí, které již finanční prostředky Společenství čerpají, by další spolupráce měla záviset na posouzení akcí financovaných z rozpočtu Společenství a řádném odůvodnění nových potřeb. Posouzení by mělo umožnit přesněji stanovit povahu spolupráce a výši částek, které by těmto zemím měly být v budoucnu vyplaceny.

V případě zemí, které již finanční prostředky Společenství čerpají, by další spolupráce měla záviset na posouzení akcí financovaných z rozpočtu Společenství a řádném odůvodnění nových potřeb. Posouzení by mělo umožnit přesněji stanovit povahu spolupráce a výši částek, které by těmto zemím měly být v budoucnu vyplaceny.
  Unie by měla podnítit regionální spolupráci a mechanismus vzájemného hodnocení.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Příloha – Kritéria – 3. Země bez instalované kapacity na výrobu jaderné energie – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V případě zemí, které mají v plánu vyvíjet kapacitu na výrobu jaderné energie, ať už disponují výzkumnými reaktory či nikoli, a u nichž možnost intervence vyvstává v okamžiku, kdy je třeba se ujistit, že souběžně s vývojem programu na výrobu jaderné energie je podporována i jaderná bezpečnost a kultura bezpečnosti, především co se týká posílení orgánů dozoru a organizací pro technickou podporu
  , spolupráce
  zohlední důvěryhodnost programu na vývoj jaderné energie, existenci vládního rozhodnutí o využití jaderné energie a sestavení předběžného plánu. | V případě zemí, které mají v plánu vyvíjet kapacitu na výrobu jaderné energie, ať už disponují výzkumnými reaktory či nikoli, a u nichž možnost intervence vyvstává v okamžiku, kdy je třeba se ujistit, že souběžně s vývojem programu na výrobu jaderné energie je podporována i jaderná bezpečnost a kultura bezpečnosti, především co se týká posílení
  řízení jaderné bezpečnosti a nezávislosti a pravomoci
  orgánů dozoru a organizací pro technickou podporu
  . Spolupráce
  zohlední důvěryhodnost programu na vývoj jaderné energie, existenci vládního rozhodnutí o využití jaderné energie a sestavení předběžného plánu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

V případě zemí, které mají v plánu vyvíjet kapacitu na výrobu jaderné energie, ať už disponují výzkumnými reaktory či nikoli, a u nichž možnost intervence vyvstává v okamžiku, kdy je třeba se ujistit, že souběžně s vývojem programu na výrobu jaderné energie je podporována i jaderná bezpečnost a kultura bezpečnosti, především co se týká posílení orgánů dozoru a organizací pro technickou podporu
  , spolupráce
  zohlední důvěryhodnost programu na vývoj jaderné energie, existenci vládního rozhodnutí o využití jaderné energie a sestavení předběžného plánu.

V případě zemí, které mají v plánu vyvíjet kapacitu na výrobu jaderné energie, ať už disponují výzkumnými reaktory či nikoli, a u nichž možnost intervence vyvstává v okamžiku, kdy je třeba se ujistit, že souběžně s vývojem programu na výrobu jaderné energie je podporována i jaderná bezpečnost a kultura bezpečnosti, především co se týká posílení
  řízení jaderné bezpečnosti a nezávislosti a pravomoci
  orgánů dozoru a organizací pro technickou podporu
  . Spolupráce
  zohlední důvěryhodnost programu na vývoj jaderné energie, existenci vládního rozhodnutí o využití jaderné energie a sestavení předběžného plánu.

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Příloha – Priority – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Aby se vytvořily bezpečné podmínky nezbytné k odstranění rizik pro život a zdraví veřejnosti a aby se zajistilo, že jaderné materiály nebudou použity k jiným účelům, než ke kterým jsou určeny, zaměřuje
  se spolupráce přímo na orgány jaderného dozoru (a organizace pro jejich technickou podporu)
  . Cílem je
  zajistit jejich technickou způsobilost a nezávislost a upevnit regulační rámec, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a následné kontroly účinných a komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“). | V rámci tohoto nástroje
  se spolupráce
  zaměřuje
  přímo na orgány jaderného dozoru (a organizace pro jejich technickou podporu)
  s
  cílem zajistit jejich technickou způsobilost a nezávislost a upevnit regulační rámec, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a následné kontroly účinných a komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“).
  Tak by se měly vytvořit bezpečné podmínky nezbytné k odstranění rizik pro život a zdraví veřejnosti a k zajištění toho, že jaderné materiály nebudou použity k jiným účelům, než ke kterým jsou určeny. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Aby se vytvořily bezpečné podmínky nezbytné k odstranění rizik pro život a zdraví veřejnosti a aby se zajistilo, že jaderné materiály nebudou použity k jiným účelům, než ke kterým jsou určeny, zaměřuje
  se spolupráce přímo na orgány jaderného dozoru (a organizace pro jejich technickou podporu)
  . Cílem je
  zajistit jejich technickou způsobilost a nezávislost a upevnit regulační rámec, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a následné kontroly účinných a komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“).

V rámci tohoto nástroje
  se spolupráce
  zaměřuje
  přímo na orgány jaderného dozoru (a organizace pro jejich technickou podporu)
  s
  cílem zajistit jejich technickou způsobilost a nezávislost a upevnit regulační rámec, zvláště co se týče udělování licencí, včetně přezkumu a následné kontroly účinných a komplexních posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových zkoušek“).
  Tak by se měly vytvořit bezpečné podmínky nezbytné k odstranění rizik pro život a zdraví veřejnosti a k zajištění toho, že jaderné materiály nebudou použity k jiným účelům, než ke kterým jsou určeny.

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Příloha – Priority – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Mezi další priority programů spolupráce, které se stanoví v souvislosti s tímto nařízením, patří: | Mezi další priority programů spolupráce, které se stanoví v souvislosti s tímto nařízením, patří: |
| | — | udělování licencí; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Mezi další priority programů spolupráce, které se stanoví v souvislosti s tímto nařízením, patří:

Mezi další priority programů spolupráce, které se stanoví v souvislosti s tímto nařízením, patří:

—

udělování licencí;

| — | rozvoj a provádění zodpovědných strategií a rámců pro zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem; |
| --- | --- |

—

rozvoj a provádění zodpovědných strategií a rámců pro zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem;

| — | rozvoj a provádění zodpovědných strategií a rámců pro zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem; |
| --- | --- |

—

rozvoj a provádění zodpovědných strategií a rámců pro zodpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem;

| — | vyřazování existujících jaderných zařízení z provozu, sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu, nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři, představují-li nebezpečí pro veřejnost. |
| --- | --- |

—

vyřazování existujících jaderných zařízení z provozu, sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu, nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři, představují-li nebezpečí pro veřejnost.

| — | vyřazování existujících jaderných zařízení z provozu, sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu, nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři, představují-li nebezpečí pro veřejnost. |
| --- | --- |

—

vyřazování existujících jaderných zařízení z provozu, sanace bývalých jaderných areálů a jaderných zařízení a oblastí s pozůstatky po těžbě uranu, nakládání s potopenými radioaktivními objekty a materiály v moři, představují-li nebezpečí pro veřejnost.

| — | zajištění toho, aby nebyly jaderné materiály používány k jiným účelům, než k jakým jsou určeny. |
| --- | --- |

—

zajištění toho, aby nebyly jaderné materiály používány k jiným účelům, než k jakým jsou určeny.

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Příloha – Priority – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Ve zvláštních situacích bude zvážena spolupráce s provozovateli jaderných zařízení ve třetích zemích v rámci následných opatření „zátěžových zkoušek“. Tato spolupráce s provozovateli jaderných zařízení se nebude vztahovat na dodávky vybavení. | Ve zvláštních situacích bude zvážena spolupráce s provozovateli jaderných zařízení ve třetích zemích v rámci následných opatření „zátěžových zkoušek“. Tato spolupráce s provozovateli jaderných zařízení se nebude vztahovat na dodávky vybavení
  a na další činnosti nebo pomoc, které by provozovatel mohl a měl nakupovat na komerčním základě, aby splnil bezpečnostní regulační normy
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Ve zvláštních situacích bude zvážena spolupráce s provozovateli jaderných zařízení ve třetích zemích v rámci následných opatření „zátěžových zkoušek“. Tato spolupráce s provozovateli jaderných zařízení se nebude vztahovat na dodávky vybavení.

Ve zvláštních situacích bude zvážena spolupráce s provozovateli jaderných zařízení ve třetích zemích v rámci následných opatření „zátěžových zkoušek“. Tato spolupráce s provozovateli jaderných zařízení se nebude vztahovat na dodávky vybavení
  a na další činnosti nebo pomoc, které by provozovatel mohl a měl nakupovat na komerčním základě, aby splnil bezpečnostní regulační normy
  .

---

(*1)  
  Úř. věst.:

(1)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ... ze dne..., kterým se zřizuje Horizont 2020 – nový rámcový program pro výzkum a Inovace na období 2014–2020 a zrušuje rozhodnutí 1982/2006/ES (Úř. věst. ...)

(2)  
  Nařízení Rady (Euratom) č. .../... ze dne ... o programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu (2014–2018), který doplňuje Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (Úř. věst. ...)

(3)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ... ze dne.. o nástroji předvstupní pomoci (IPA II).(Úř. věst. L...)

(4)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ... ze dne .., kterým se zřizuje Evropský nástroj sousedství (Úř. věst. L...)

(5)  
  nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 ze dne 21. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy, a s rozvojovými zeměmi podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 pro činnosti jiné, než je oficiální rozvojová pomoc (



  Úř. věst. L 405,


  30.12.2006



  )
  .

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku, Litvě a na Slovensku z provozu *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady o podpoře poskytované Unií na programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku, Litvě a na Slovensku z provozu (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Konzultace)

(2016/C 436/26)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0783),

| — | s ohledem na článek 203 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 203 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0514/2011),

| — | s ohledem na článek 56 Aktu o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky, a na protokol č. 4 tohoto aktu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 56 Aktu o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovinské republiky a Slovenské republiky, a na protokol č. 4 tohoto aktu,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0119/2013),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie a článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii změnila odpovídajícím způsobem;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | V souladu se závazky obsaženými ve smlouvě o přistoupení a s podporou Společenství uzavřely Bulharsko, Litva a Slovensko jaderné elektrárny a významně pokročily k jejich vyřazení z provozu. Je nutno provádět další práce, aby bylo možno pokračovat ve vlastní demontáži
  , dokud nebude dosaženo nevratného
  stavu
  v rámci bezpečného procesu vyřazování,
  a zároveň zajistit uplatnění nejvyšších bezpečnostních norem. Na základě odhadů, které jsou k dispozici, bude dokončení vyřazování z provozu vyžadovat dodatečné finanční prostředky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

V souladu se závazky obsaženými ve smlouvě o přistoupení a s podporou Společenství uzavřely Bulharsko, Litva a Slovensko jaderné elektrárny a významně pokročily k jejich vyřazení z provozu. Je nutno provádět další práce, aby bylo možno pokračovat ve vlastní demontáži
  , dokud nebude dosaženo nevratného
  stavu
  v rámci bezpečného procesu vyřazování,
  a zároveň zajistit uplatnění nejvyšších bezpečnostních norem. Na základě odhadů, které jsou k dispozici, bude dokončení vyřazování z provozu vyžadovat dodatečné finanční prostředky.

| (4) | V souladu se závazky obsaženými ve smlouvě o přistoupení a s podporou Společenství uzavřely Bulharsko, Litva a Slovensko jaderné elektrárny
  , nebo příslušné bloky,
  a významně pokročily k jejich vyřazení z provozu. Je nutno provádět další práce, aby bylo možno pokračovat ve vlastní
  demolici, dekontaminaci,
  demontáži
  a v nakládání s vyhořelým palivem a s radioaktivním odpadem a postupovat plynulým procesem směrem k nevratnému konečnému
  stavu
  vyřazení z provozu
  a zároveň zajistit uplatnění nejvyšších bezpečnostních norem. Na základě odhadů, které jsou k dispozici, bude dokončení vyřazování z provozu vyžadovat značné dodatečné finanční prostředky
  , přičemž bude zohledněna společná finanční odpovědnost Unie a dotčených členských států
  . |
| --- | --- |

(4)

V souladu se závazky obsaženými ve smlouvě o přistoupení a s podporou Společenství uzavřely Bulharsko, Litva a Slovensko jaderné elektrárny
  , nebo příslušné bloky,
  a významně pokročily k jejich vyřazení z provozu. Je nutno provádět další práce, aby bylo možno pokračovat ve vlastní
  demolici, dekontaminaci,
  demontáži
  a v nakládání s vyhořelým palivem a s radioaktivním odpadem a postupovat plynulým procesem směrem k nevratnému konečnému
  stavu
  vyřazení z provozu
  a zároveň zajistit uplatnění nejvyšších bezpečnostních norem. Na základě odhadů, které jsou k dispozici, bude dokončení vyřazování z provozu vyžadovat značné dodatečné finanční prostředky
  , přičemž bude zohledněna společná finanční odpovědnost Unie a dotčených členských států
  .

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Předčasné odstavení a následné vyřazování z provozu jaderné elektrárny Ignalina se dvěmi reaktorovými bloky o výkonu 1 500 MW, čtyř bloků jaderné elektrárny Kozloduj s celkovým výkonem 1 760 MW a jaderné elektrárny V1 Bohunice se dvěma bloky o kapacitě 880 MW představuje pro občany těchto tří zemí značnou dlouhodobou zátěž s důsledky v oblasti energetiky, hospodářství, životního prostředí a v oblasti finanční a sociální. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4a)

Předčasné odstavení a následné vyřazování z provozu jaderné elektrárny Ignalina se dvěmi reaktorovými bloky o výkonu 1 500 MW, čtyř bloků jaderné elektrárny Kozloduj s celkovým výkonem 1 760 MW a jaderné elektrárny V1 Bohunice se dvěma bloky o kapacitě 880 MW představuje pro občany těchto tří zemí značnou dlouhodobou zátěž s důsledky v oblasti energetiky, hospodářství, životního prostředí a v oblasti finanční a sociální.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4b) | Vyřazování jaderné elektrárny Ignalina z provozu je dlouhodobé povahy a představuje pro Litvu výjimečnou finanční zátěž, neúměrnou její velikosti a hospodářské síle, a protokol č. 4 aktu o přistoupení u roku 2003 uvádí, že „program Ignalina proto bude nepřetržitě prováděn a prodloužen na dobu po roce 2006“, a že „po dobu příštích finančních výhledů budou celkové průměrné položky v rámci prodlouženého programu Ignalina úrovní odpovídající“. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4b)

Vyřazování jaderné elektrárny Ignalina z provozu je dlouhodobé povahy a představuje pro Litvu výjimečnou finanční zátěž, neúměrnou její velikosti a hospodářské síle, a protokol č. 4 aktu o přistoupení u roku 2003 uvádí, že „program Ignalina proto bude nepřetržitě prováděn a prodloužen na dobu po roce 2006“, a že „po dobu příštích finančních výhledů budou celkové průměrné položky v rámci prodlouženého programu Ignalina úrovní odpovídající“.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4c) | V případě Bulharska se článek 30 aktu o přistoupení z roku 2005 vztahuje pouze k období 2007–2009 a v případě Slovenska se akt o přístoupení z roku 2003 vztahuje pouze k období let 2004–2006. Proto by se pro další pomoc Bulharsku a Slovensku měl použít článek 203 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii a pro pokračující pomoc Litvě slouží jako právní základ protokol č. 4 a článek 56 aktu o přistoupení z roku 2003. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4c)

V případě Bulharska se článek 30 aktu o přistoupení z roku 2005 vztahuje pouze k období 2007–2009 a v případě Slovenska se akt o přístoupení z roku 2003 vztahuje pouze k období let 2004–2006. Proto by se pro další pomoc Bulharsku a Slovensku měl použít článek 203 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii a pro pokračující pomoc Litvě slouží jako právní základ protokol č. 4 a článek 56 aktu o přistoupení z roku 2003.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | V rámci programů zřízených pro období 2007–2013 se dohled Komise soustředil na rozpočtové plnění finančních prostředků a provádění projektů namísto na míru pokroku při celkovém dosahování cílů programů. Nedostatečné hodnocení pokroku při dosahování cílů programů a neadekvátní sledování účinného využívání zdrojů znamenalo, že nikdo nenesl skutečnou odpovědnost za celkové fungování programů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5a)

V rámci programů zřízených pro období 2007–2013 se dohled Komise soustředil na rozpočtové plnění finančních prostředků a provádění projektů namísto na míru pokroku při celkovém dosahování cílů programů. Nedostatečné hodnocení pokroku při dosahování cílů programů a neadekvátní sledování účinného využívání zdrojů znamenalo, že nikdo nenesl skutečnou odpovědnost za celkové fungování programů.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5b) | Je třeba brát náležitě v úvahu zvláštní zprávu Účetního dvora 16/2011: „Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy“, jež obsahuje závěry a doporučení. Účetní dvůr dospěl k závěru, že hlavní část procesu vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, v Litvě a na Slovensku je teprve před námi a že jeho dokončení se potýká se značným výpadkem financování (ve výši přibližně 2,5 miliardy EUR). Zejména hlavní projekty v oblasti infrastruktury se potýkají se zpožděním a překročením nákladů v hlavní části procesu vyřazování z provozu a že odhady nákladů nejsou úplné, neboť chybí klíčové informace o radioaktivním odpadu nebo zařízeních a technologiích vyžadovaných pro nakládání s tímto odpadem. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5b)

Je třeba brát náležitě v úvahu zvláštní zprávu Účetního dvora 16/2011: „Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy“, jež obsahuje závěry a doporučení. Účetní dvůr dospěl k závěru, že hlavní část procesu vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, v Litvě a na Slovensku je teprve před námi a že jeho dokončení se potýká se značným výpadkem financování (ve výši přibližně 2,5 miliardy EUR). Zejména hlavní projekty v oblasti infrastruktury se potýkají se zpožděním a překročením nákladů v hlavní části procesu vyřazování z provozu a že odhady nákladů nejsou úplné, neboť chybí klíčové informace o radioaktivním odpadu nebo zařízeních a technologiích vyžadovaných pro nakládání s tímto odpadem.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5c) | Ačkoli se odstavení všech příslušných bloků uskutečnilo ve stanovených lhůtách, některé programy vyřazování z provozu se i nadále potýkají se zpožděními, která mají z hospodářského hlediska negativní dopad a v politické rovině jsou nepřijatelná. Tato zpoždění by měla být řešena v rámci podrobného revidovaného plánu na vyřazení z provozu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5c)

Ačkoli se odstavení všech příslušných bloků uskutečnilo ve stanovených lhůtách, některé programy vyřazování z provozu se i nadále potýkají se zpožděními, která mají z hospodářského hlediska negativní dopad a v politické rovině jsou nepřijatelná. Tato zpoždění by měla být řešena v rámci podrobného revidovaného plánu na vyřazení z provozu.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5 d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5d) | Jelikož některé programy dosud nebyly impulsem organizačních změn, které účinné vyřazení z provozu vyžaduje, měla by být provedena nezbytná transformace organizačních struktur. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5d)

Jelikož některé programy dosud nebyly impulsem organizačních změn, které účinné vyřazení z provozu vyžaduje, měla by být provedena nezbytná transformace organizačních struktur.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Na základě žádosti Bulharska, Litvy a Slovenska o další finanční prostředky
  byla v návrhu Komise pro příští víceletý
  finanční r
  ámec
  na období 2014 až 2020
  „Rozpočet – Evropa 2020“ stanovena částka 700 milionů EUR ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pro zajištění jaderné bezpečnosti a vyřazování z provozu
  .
  Z této částky se počítá s 500 miliony EUR v cenách roku 2011, což je asi 553 milionů EUR v běžných cenách, na nový program s cílem dále podpořit vyřazování z provozu bloků 1–2 jaderné elektrárny Bohunice V1 a bloků 1–2 jaderné elektrárny Ignalina v období let 2014–2017 a bloků 1–4 jaderné elektrárny Kozloduj v období od roku 2014 do roku 2020. Finanční prostředky, které jsou v rámci tohoto nového programu k dispozici, by měly být postupně snižovány. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Na základě žádosti Bulharska, Litvy a Slovenska o další finanční prostředky
  byla v návrhu Komise pro příští víceletý
  finanční r
  ámec
  na období 2014 až 2020
  „Rozpočet – Evropa 2020“ stanovena částka 700 milionů EUR ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pro zajištění jaderné bezpečnosti a vyřazování z provozu
  .
  Z této částky se počítá s 500 miliony EUR v cenách roku 2011, což je asi 553 milionů EUR v běžných cenách, na nový program s cílem dále podpořit vyřazování z provozu bloků 1–2 jaderné elektrárny Bohunice V1 a bloků 1–2 jaderné elektrárny Ignalina v období let 2014–2017 a bloků 1–4 jaderné elektrárny Kozloduj v období od roku 2014 do roku 2020. Finanční prostředky, které jsou v rámci tohoto nového programu k dispozici, by měly být postupně snižovány.

| (6) | Na základě žádosti Bulharska, Litvy a Slovenska o další finanční prostředky
  by
  finanční
  krytí k provádění programu
  na období 2014 až 2020
  mělo zahrnovat odpovídající finanční podporu z Unie pro každý z plánů vyřazování z provozu
  . |
| --- | --- |

(6)

Na základě žádosti Bulharska, Litvy a Slovenska o další finanční prostředky
  by
  finanční
  krytí k provádění programu
  na období 2014 až 2020
  mělo zahrnovat odpovídající finanční podporu z Unie pro každý z plánů vyřazování z provozu
  .

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Výši prostředků přidělených programům, jakož i programové období a rozdělení mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice, je možno na základě výsledků průběžné a závěrečné hodnotící zprávy přezkoumat za předpokladu, že nejsou ohroženy nejvyšší bezpečnostní normy a hladký proces vyřazování z provozu v souladu s příslušnými plány vyřazování z provozu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Výši prostředků přidělených programům, jakož i programové období a rozdělení mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice, je možno na základě výsledků průběžné a závěrečné hodnotící zprávy přezkoumat za předpokladu, že nejsou ohroženy nejvyšší bezpečnostní normy a hladký proces vyřazování z provozu v souladu s příslušnými plány vyřazování z provozu.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Podpora, na kterou se toto nařízení vztahuje, by měla zajistit další plynulé vyřazování z provozu a 
  být zaměřena
  na opatření
  k dosažení nevratného stavu v rámci procesu bezpečného vyřazování, a jako taková přinášet
  nejvyšší přidanou hodnotu Unie
  a zároveň umožnit přechod k financování dokončení procesu vyřazování ze strany členských států
  . Konečná odpovědnost za jadernou bezpečnost zůstává na dotčených členských státech, což znamená i konečnou odpovědnost za její financování, včetně financování procesu vyřazování z provozu. Tímto nařízením nejsou dotčeny výsledky budoucích postupů týkajících se státní podpory, které mohou být zahájeny v souladu s články 107 a 108 Smlouvy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Podpora, na kterou se toto nařízení vztahuje, by měla zajistit další plynulé vyřazování z provozu a 
  být zaměřena
  na opatření
  k dosažení nevratného stavu v rámci procesu bezpečného vyřazování, a jako taková přinášet
  nejvyšší přidanou hodnotu Unie
  a zároveň umožnit přechod k financování dokončení procesu vyřazování ze strany členských států
  . Konečná odpovědnost za jadernou bezpečnost zůstává na dotčených členských státech, což znamená i konečnou odpovědnost za její financování, včetně financování procesu vyřazování z provozu. Tímto nařízením nejsou dotčeny výsledky budoucích postupů týkajících se státní podpory, které mohou být zahájeny v souladu s články 107 a 108 Smlouvy.

| (7) | Podpora, na kterou se toto nařízení vztahuje, by měla zajistit další plynulé vyřazování z provozu a 
  měla by se zaměřit
  na opatření
  umožňující pokračovat plynulým procesem ke konečnému nevratnému vyřazení z provozu a současně zajistit uplatnění nejvyšších bezpečnostních norem, protože taková opatření přinesou
  nejvyšší přidanou hodnotu Unie. Konečná odpovědnost za jadernou bezpečnost zůstává na dotčených členských státech, což znamená i konečnou odpovědnost za její financování, včetně financování procesu vyřazování z provozu.
  Nesplnění těchto povinností ohrožuje občany Unie.
  Tímto nařízením nejsou dotčeny výsledky budoucích postupů týkajících se státní podpory, které mohou být zahájeny v souladu s články 107 a 108 Smlouvy
  o fungování Evropské unie
  . |
| --- | --- |

(7)

Podpora, na kterou se toto nařízení vztahuje, by měla zajistit další plynulé vyřazování z provozu a 
  měla by se zaměřit
  na opatření
  umožňující pokračovat plynulým procesem ke konečnému nevratnému vyřazení z provozu a současně zajistit uplatnění nejvyšších bezpečnostních norem, protože taková opatření přinesou
  nejvyšší přidanou hodnotu Unie. Konečná odpovědnost za jadernou bezpečnost zůstává na dotčených členských státech, což znamená i konečnou odpovědnost za její financování, včetně financování procesu vyřazování z provozu.
  Nesplnění těchto povinností ohrožuje občany Unie.
  Tímto nařízením nejsou dotčeny výsledky budoucích postupů týkajících se státní podpory, které mohou být zahájeny v souladu s články 107 a 108 Smlouvy
  o fungování Evropské unie
  .

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Vyřazování jaderných elektráren z provozu, na něž se vztahuje toto nařízení, je třeba provádět s využitím nejlepších dostupných technických odborných znalostí a současně náležitě zohlednit charakter a technologické specifikace odstavovaných bloků, aby byla zajištěna nejvyšší možná účinnost. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Vyřazování jaderných elektráren z provozu, na něž se vztahuje toto nařízení, je třeba provádět s využitím nejlepších dostupných technických odborných znalostí a současně náležitě zohlednit charakter a technologické specifikace odstavovaných bloků, aby byla zajištěna nejvyšší možná účinnost.

| (9) | Vyřazování jaderných elektráren z provozu, na něž se vztahuje toto nařízení, je třeba provádět s využitím nejlepších dostupných technických odborných znalostí, současně náležitě zohlednit charakter a technologické specifikace odstavovaných bloků
  a komplexně posoudit pokrok ve vyřazování z provozu a postupy zmírňování rizik
  , aby byla zajištěna nejvyšší možná účinnost. |
| --- | --- |

(9)

Vyřazování jaderných elektráren z provozu, na něž se vztahuje toto nařízení, je třeba provádět s využitím nejlepších dostupných technických odborných znalostí, současně náležitě zohlednit charakter a technologické specifikace odstavovaných bloků
  a komplexně posoudit pokrok ve vyřazování z provozu a postupy zmírňování rizik
  , aby byla zajištěna nejvyšší možná účinnost.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Náklady na činnosti vyřazování z provozu, na něž se vztahuje toto nařízení, by měly být stanoveny podle mezinárodně uznávaných norem pro odhad finančních nákladů na vyřazení z provozu (jako například Mezinárodní struktura pro náklady spojené s vyřazováním z provozu), které společně zveřejnily Agentura pro jadernou energii, Mezinárodní agentura pro atomovou energii a Komise. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10a)

Náklady na činnosti vyřazování z provozu, na něž se vztahuje toto nařízení, by měly být stanoveny podle mezinárodně uznávaných norem pro odhad finančních nákladů na vyřazení z provozu (jako například Mezinárodní struktura pro náklady spojené s vyřazováním z provozu), které společně zveřejnily Agentura pro jadernou energii, Mezinárodní agentura pro atomovou energii a Komise.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | Komise zajistí účinnou kontrolu vývoje procesu vyřazování s cílem dosáhnout nejvyšší přidané hodnoty Unie, co se týče finančních prostředků přidělovaných v rámci tohoto nařízení, i když konečnou odpovědnost za vyřazení z provozu nesou členské státy. Patří sem účinné měření výkonu a posouzení nápravných opatření v průběhu programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Komise zajistí účinnou kontrolu vývoje procesu vyřazování s cílem dosáhnout nejvyšší přidané hodnoty Unie, co se týče finančních prostředků přidělovaných v rámci tohoto nařízení, i když konečnou odpovědnost za vyřazení z provozu nesou členské státy. Patří sem účinné měření výkonu a posouzení nápravných opatření v průběhu programu.

| (11) | Komise zajistí účinnou kontrolu vývoje procesu vyřazování s cílem dosáhnout nejvyšší přidané hodnoty Unie, co se týče finančních prostředků přidělovaných v rámci tohoto nařízení, i když konečnou odpovědnost za vyřazení z provozu nesou členské státy. Patří sem účinné měření výkonu a posouzení nápravných opatření v průběhu programu.
  Základem této kontroly by mělo být stanovení smysluplných kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti, které lze snadno sledovat a podle potřeby o nich podávat zprávy. |
| --- | --- |

(11)

Komise zajistí účinnou kontrolu vývoje procesu vyřazování s cílem dosáhnout nejvyšší přidané hodnoty Unie, co se týče finančních prostředků přidělovaných v rámci tohoto nařízení, i když konečnou odpovědnost za vyřazení z provozu nesou členské státy. Patří sem účinné měření výkonu a posouzení nápravných opatření v průběhu programu.
  Základem této kontroly by mělo být stanovení smysluplných kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti, které lze snadno sledovat a podle potřeby o nich podávat zprávy.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Komise by měla zajistit co největší transparentnost, odpovědnost a demokratickou kontrolu finančních prostředků Unie, zejména pokud jde o jejich přínos, očekávaný i skutečný, k dosažení obecných cílů programu. Měly by být vyřešeny především zásadní problémy v oblasti řízení, práva, financí a technických záležitostí, nebo by měla být přijata opatření pro jejich řešení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12a)

Komise by měla zajistit co největší transparentnost, odpovědnost a demokratickou kontrolu finančních prostředků Unie, zejména pokud jde o jejich přínos, očekávaný i skutečný, k dosažení obecných cílů programu. Měly by být vyřešeny především zásadní problémy v oblasti řízení, práva, financí a technických záležitostí, nebo by měla být přijata opatření pro jejich řešení.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Mělo by být vyvinuto veškeré úsilí, aby se pokračovalo v praxi spolufinancování jako součásti předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období let 2007 až 2013 na podporu úsilí Litvy při vyřazování jaderných zařízení z provozu, jakož se i případně zajistilo spolufinancování z jiných zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13a)

Mělo by být vyvinuto veškeré úsilí, aby se pokračovalo v praxi spolufinancování jako součásti předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období let 2007 až 2013 na podporu úsilí Litvy při vyřazování jaderných zařízení z provozu, jakož se i případně zajistilo spolufinancování z jiných zdrojů.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Článek 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Toto nařízení zřizuje víceletý program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v období 2014–2020 (dále jen „program“), kterým se stanoví pravidla pro provádění finanční podpory Unie pro opatření spojená s vyřazováním jaderných elektráren Kozloduj (bloků 1 až 4; program Kozloduj), Ignalina (bloků 1 a 2; program Ignalina) a Bohunice V1 (bloků 1 a 2; program Bohunice) z provozu. | Toto nařízení zřizuje víceletý program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v období 2014–2020 (dále jen „program“), kterým se stanoví pravidla pro
  další

  poskytování finanční podpory Unie pro opatření spojená s 
  nevratným
  vyřazováním jaderných elektráren Kozloduj (bloků 1 až 4; program Kozloduj), Ignalina (bloků 1 a 2; program Ignalina) a Bohunice V1 (bloků 1 a 2; program Bohunice) z provozu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Toto nařízení zřizuje víceletý program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v období 2014–2020 (dále jen „program“), kterým se stanoví pravidla pro provádění finanční podpory Unie pro opatření spojená s vyřazováním jaderných elektráren Kozloduj (bloků 1 až 4; program Kozloduj), Ignalina (bloků 1 a 2; program Ignalina) a Bohunice V1 (bloků 1 a 2; program Bohunice) z provozu.

Toto nařízení zřizuje víceletý program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v období 2014–2020 (dále jen „program“), kterým se stanoví pravidla pro
  další

  poskytování finanční podpory Unie pro opatření spojená s 
  nevratným
  vyřazováním jaderných elektráren Kozloduj (bloků 1 až 4; program Kozloduj), Ignalina (bloků 1 a 2; program Ignalina) a Bohunice V1 (bloků 1 a 2; program Bohunice) z provozu.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Článek 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 1a |
| | Definice |
| | Pro účely tohoto nařízení zahrnuje vyřazování z provozu přípravné činnosti před konečným odstavením elektrárny (jako je vypracování plánu vyřazování z provozu, příprava licenční dokumentace a projektů odpadové infrastruktury) a veškeré činnosti uskutečněné po odstavení reaktorů, tj. vyjmutí a konečné zneškodnění vyhořelých palivových článků, dekontaminace, rozebrání nebo demolice jaderných zařízení, zneškodnění zbývajících radioaktivních materiálů a environmentální obnova kontaminované lokality. Proces vyřazování z provozu končí, když jsou ukončeny jakákoli regulační kontrola nad zařízením a radiologická omezení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 1a

Definice

Pro účely tohoto nařízení zahrnuje vyřazování z provozu přípravné činnosti před konečným odstavením elektrárny (jako je vypracování plánu vyřazování z provozu, příprava licenční dokumentace a projektů odpadové infrastruktury) a veškeré činnosti uskutečněné po odstavení reaktorů, tj. vyjmutí a konečné zneškodnění vyhořelých palivových článků, dekontaminace, rozebrání nebo demolice jaderných zařízení, zneškodnění zbývajících radioaktivních materiálů a environmentální obnova kontaminované lokality. Proces vyřazování z provozu končí, když jsou ukončeny jakákoli regulační kontrola nad zařízením a radiologická omezení.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Obecným cílem programu je pomoci dotčeným členským státům
  dosáhnout
  nevratného stavu
  v procesu vyřazování
  bloků 1 až 4 v jaderné elektrárně Kozloduj, bloků 1 a 2 v jaderné elektrárně Ignalina a bloků 1 a 2 v jaderné elektrárně Bohunice V1
  z provozu v souladu s jejich příslušnými plány na vyřazování z provozu
  při zachování nejvyššího stupně bezpečnosti. | 1.   Obecným cílem programu je pomoci dotčeným členským státům
  plynule pokračovat k dosažení konečného
  nevratného stavu
  vyřazení z provozu
  bloků 1 až 4 v jaderné elektrárně Kozloduj, bloků 1 a 2 v jaderné elektrárně Ignalina, bloků 1 a 2 v jaderné elektrárně Bohunice V1 při zachování nejvyššího stupně bezpečnosti
  v souladu s právními předpisy Unie o jaderné bezpečnosti a zejména se směrnicemi Rady 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  a 2011/70/Euratom

   (3). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Obecným cílem programu je pomoci dotčeným členským státům
  dosáhnout
  nevratného stavu
  v procesu vyřazování
  bloků 1 až 4 v jaderné elektrárně Kozloduj, bloků 1 a 2 v jaderné elektrárně Ignalina a bloků 1 a 2 v jaderné elektrárně Bohunice V1
  z provozu v souladu s jejich příslušnými plány na vyřazování z provozu
  při zachování nejvyššího stupně bezpečnosti.

1.   Obecným cílem programu je pomoci dotčeným členským státům
  plynule pokračovat k dosažení konečného
  nevratného stavu
  vyřazení z provozu
  bloků 1 až 4 v jaderné elektrárně Kozloduj, bloků 1 a 2 v jaderné elektrárně Ignalina, bloků 1 a 2 v jaderné elektrárně Bohunice V1 při zachování nejvyššího stupně bezpečnosti
  v souladu s právními předpisy Unie o jaderné bezpečnosti a zejména se směrnicemi Rady 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  a 2011/70/Euratom

   (3).

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 2 – písm. a – bod iii

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| iii) | bezpečné
  nakládání s odpady
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  upraveného
  odpadu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

iii)

bezpečné
  nakládání s odpady
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  upraveného
  odpadu.

| iii) | bezpečné
  řízení dlouhodobého uložení a likvidace odpadů
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným
  vnitrostátním
  plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  uloženého a zlikvidovaného
  odpadu. |
| --- | --- |

iii)

bezpečné
  řízení dlouhodobého uložení a likvidace odpadů
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným
  vnitrostátním
  plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  uloženého a zlikvidovaného
  odpadu.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 2 – písm. b – bod iii

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| iii) | provedení demontáže v turbínové hale a v ostatních pomocných budovách a bezpečné
  nakládání s odpady
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpady, které se měří podle
  typu a počtu demontovaných pomocných systémů a
   množství a typu
  upraveného
  odpadu; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

iii)

provedení demontáže v turbínové hale a v ostatních pomocných budovách a bezpečné
  nakládání s odpady
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpady, které se měří podle
  typu a počtu demontovaných pomocných systémů a
   množství a typu
  upraveného
  odpadu;

| iii) | provedení demontáže v turbínové hale a v ostatních pomocných budovách a bezpečné
  řízení dlouhodobého uložení a likvidace odpadů
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným
  vnitrostátním
  plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  uloženého a zlikvidovaného
  odpadu; |
| --- | --- |

iii)

provedení demontáže v turbínové hale a v ostatních pomocných budovách a bezpečné
  řízení dlouhodobého uložení a likvidace odpadů
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným
  vnitrostátním
  plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  uloženého a zlikvidovaného
  odpadu;

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 2 – písm. c – bod iii

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| iii) | bezpečné
  nakládání s odpady
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  upraveného
  odpadu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

iii)

bezpečné
  nakládání s odpady
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  upraveného
  odpadu.

| iii) | bezpečné
  řízení dlouhodobého uložení a likvidace odpadů
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným
  vnitrostátním
  plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  uloženého a zlikvidovaného
  odpadu. |
| --- | --- |

iii)

bezpečné
  řízení dlouhodobého uložení a likvidace odpadů
  při vyřazování z provozu v souladu s podrobným
  vnitrostátním
  plánem nakládání s odpady, které se měří podle množství a typu
  uloženého a zlikvidovaného
  odpadu.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Čl. 2. – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Každý z programů vyřazování z provozu uvedených v odstavci 2 může rovněž zahrnovat opatření na zachování potřebné vysoké úrovně bezpečnosti uzavírky jaderných elektráren. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Každý z programů vyřazování z provozu uvedených v odstavci 2 může rovněž zahrnovat opatření na zachování potřebné vysoké úrovně bezpečnosti uzavírky jaderných elektráren.

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Hlavní milníky
  a
  lhůty pro splnění cílů se stanoví v aktu podle čl. 6 odst. 2. | 3.   Hlavní milníky
  , očekávané celkové výsledky,
  lhůty pro splnění cílů
  a ukazatele výkonnosti společného víceletého programu
  se stanoví v aktu podle čl. 6 odst. 2. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

3.   Hlavní milníky
  a
  lhůty pro splnění cílů se stanoví v aktu podle čl. 6 odst. 2.

3.   Hlavní milníky
  , očekávané celkové výsledky,
  lhůty pro splnění cílů
  a ukazatele výkonnosti společného víceletého programu
  se stanoví v aktu podle čl. 6 odst. 2.

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Článek 3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Finanční krytí k provádění programu na období 2014 až 2020 činí 
  552 947 000
  EUR v běžných cenách. | 1.   Finanční krytí k provádění programu na období 2014 až 2020 činí 
  969 260 000
  EUR v běžných cenách. |
| Uvedená částka se rozdělí mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice tímto způsobem: | Uvedená částka se rozdělí mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice tímto způsobem: |
| a) | 208 503 000
  EUR pro program Kozloduj na období 2014 až 2020; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Finanční krytí k provádění programu na období 2014 až 2020 činí 
  552 947 000
  EUR v běžných cenách.

1.   Finanční krytí k provádění programu na období 2014 až 2020 činí 
  969 260 000
  EUR v běžných cenách.

Uvedená částka se rozdělí mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice tímto způsobem:

Uvedená částka se rozdělí mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice tímto způsobem:

a)

208 503 000
  EUR pro program Kozloduj na období 2014 až 2020;

| a) | 293 032 000
  EUR pro program Kozloduj na období 2014 až 2020; |
| --- | --- |

a)

293 032 000
  EUR pro program Kozloduj na období 2014 až 2020;

| b) | 229 629 000
  EUR pro program Ignalina na období 2014 až 2017; |
| --- | --- |

b)

229 629 000
  EUR pro program Ignalina na období 2014 až 2017;

| b) | 450 818 000
  EUR pro program Ignalina na období 2014 až 2020; |
| --- | --- |

b)

450 818 000
  EUR pro program Ignalina na období 2014 až 2020;

| c) | 114 815 000
  EUR pro program Bohunice na období 2014 až
  2017
  . |
| --- | --- |

c)

114 815 000
  EUR pro program Bohunice na období 2014 až
  2017
  .

| c) | 225 410 000
  EUR pro program Bohunice na období 2014 až
  2020
  . |
| --- | --- |

c)

225 410 000
  EUR pro program Bohunice na období 2014 až
  2020
  .

1a.
     
  Roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce a aniž jsou dotčena ustanovení interinstitucionální dohody ze dne ... 2013 uzavřené mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení

   (4)

  .

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise přezkoumá účinnost programu a posoudí pokrok programů Kozloduj, Ignalina a Bohunice srovnáním s hlavními milníky a lhůtami pro splnění cílů, které jsou uvedeny v čl. 2 odst. 3, do konce roku
  2015
  v rámci průběžného hodnocení uvedeného v článku 8. Na základě výsledků tohoto posouzení
  může
  Komise
  přezkoumat
  výši prostředků přidělených na program, jakož i programové období a rozdělení částky mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice. | 2.   Komise
  na základě programů uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2
  přezkoumá účinnost programu a posoudí pokrok programů Kozloduj, Ignalina a Bohunice srovnáním s hlavními milníky a lhůtami pro splnění cílů, které jsou uvedeny v čl. 2 odst. 3, do konce roku
  2017
  v rámci průběžného hodnocení uvedeného v článku 8. Na základě výsledků tohoto posouzení
  , s přihlédnutím k dosaženému pokroku a s cílem zajistit, aby byly zdroje nadále přidělovány na základě skutečných potřeb, přezkoumá
  Komise
  případně
  výši prostředků přidělených na program, jakož i programové období a rozdělení částky mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice.
  Žádná úprava rozpočtových prostředků nesmí ohrozit bezpečnostní standardy v jaderných elektrárnách uvedených v článku 1. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.   Komise přezkoumá účinnost programu a posoudí pokrok programů Kozloduj, Ignalina a Bohunice srovnáním s hlavními milníky a lhůtami pro splnění cílů, které jsou uvedeny v čl. 2 odst. 3, do konce roku
  2015
  v rámci průběžného hodnocení uvedeného v článku 8. Na základě výsledků tohoto posouzení
  může
  Komise
  přezkoumat
  výši prostředků přidělených na program, jakož i programové období a rozdělení částky mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice.

2.   Komise
  na základě programů uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2
  přezkoumá účinnost programu a posoudí pokrok programů Kozloduj, Ignalina a Bohunice srovnáním s hlavními milníky a lhůtami pro splnění cílů, které jsou uvedeny v čl. 2 odst. 3, do konce roku
  2017
  v rámci průběžného hodnocení uvedeného v článku 8. Na základě výsledků tohoto posouzení
  , s přihlédnutím k dosaženému pokroku a s cílem zajistit, aby byly zdroje nadále přidělovány na základě skutečných potřeb, přezkoumá
  Komise
  případně
  výši prostředků přidělených na program, jakož i programové období a rozdělení částky mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice.
  Žádná úprava rozpočtových prostředků nesmí ohrozit bezpečnostní standardy v jaderných elektrárnách uvedených v článku 1.

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Přidělené finanční prostředky na programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice mohou rovněž pokrýt výdaje, které se vztahují na přípravné, monitorovací a kontrolní činnosti a činnosti spojené s auditem a hodnocením, jež jsou požadovány pro řízení programu a dosažení jeho cílů; zejména jde o studie, jednání odborníků, informační a komunikační akce včetně sdělování politických priorit Evropské unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení, výdaje spojené se sítěmi IT se zaměřením na zpracovávání a výměnu informací, společně se všemi ostatními výdaji na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vznikly v souvislosti s řízením programu. | 3.   Přidělené finanční prostředky na programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice mohou rovněž pokrýt výdaje, které se vztahují na přípravné, monitorovací a kontrolní činnosti a činnosti spojené s auditem a hodnocením, jež jsou požadovány pro řízení programu a dosažení jeho cílů; zejména jde o studie, jednání odborníků,
  odborné vzdělávání,
  informační a komunikační akce včetně sdělování politických priorit Evropské unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení
  . Lze hradit i
  výdaje spojené se sítěmi IT se zaměřením na zpracovávání a výměnu informací, společně se všemi ostatními výdaji na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vznikly v souvislosti s řízením programu. |
| Přidělené finanční prostředky mohou rovněž pokrýt výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné k přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení Rady (ES) 1990/2006, nařízení (Euratom) č. 549/2007 a nařízení Rady (Euratom) 647/2010. | Přidělené finanční prostředky mohou rovněž pokrýt výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné k přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení Rady (ES) č. 1990/2006, nařízení (Euratom) č. 549/2007 a nařízení Rady (Euratom) č. 647/2010.
  Přidělené finanční prostředky nemohou pokrývat jiná opatření než ta, která jsou uvedena v tomto článku a v článku 2 tohoto nařízení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

3.   Přidělené finanční prostředky na programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice mohou rovněž pokrýt výdaje, které se vztahují na přípravné, monitorovací a kontrolní činnosti a činnosti spojené s auditem a hodnocením, jež jsou požadovány pro řízení programu a dosažení jeho cílů; zejména jde o studie, jednání odborníků, informační a komunikační akce včetně sdělování politických priorit Evropské unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení, výdaje spojené se sítěmi IT se zaměřením na zpracovávání a výměnu informací, společně se všemi ostatními výdaji na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vznikly v souvislosti s řízením programu.

3.   Přidělené finanční prostředky na programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice mohou rovněž pokrýt výdaje, které se vztahují na přípravné, monitorovací a kontrolní činnosti a činnosti spojené s auditem a hodnocením, jež jsou požadovány pro řízení programu a dosažení jeho cílů; zejména jde o studie, jednání odborníků,
  odborné vzdělávání,
  informační a komunikační akce včetně sdělování politických priorit Evropské unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení
  . Lze hradit i
  výdaje spojené se sítěmi IT se zaměřením na zpracovávání a výměnu informací, společně se všemi ostatními výdaji na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vznikly v souvislosti s řízením programu.

Přidělené finanční prostředky mohou rovněž pokrýt výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné k přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení Rady (ES) 1990/2006, nařízení (Euratom) č. 549/2007 a nařízení Rady (Euratom) 647/2010.

Přidělené finanční prostředky mohou rovněž pokrýt výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné k přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení Rady (ES) č. 1990/2006, nařízení (Euratom) č. 549/2007 a nařízení Rady (Euratom) č. 647/2010.
  Přidělené finanční prostředky nemohou pokrývat jiná opatření než ta, která jsou uvedena v tomto článku a v článku 2 tohoto nařízení.

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Čl. 3. – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Musí být vyvinuto veškeré úsilí, aby se pokračovalo v praxi spolufinancování v rámci předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období let 2007–2013 na podporu úsilí Bulharska, Litvy a Slovenska při vyřazování jaderných zařízení z provozu a aby se případně zajistilo spolufinancování z jiných zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Musí být vyvinuto veškeré úsilí, aby se pokračovalo v praxi spolufinancování v rámci předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období let 2007–2013 na podporu úsilí Bulharska, Litvy a Slovenska při vyřazování jaderných zařízení z provozu a aby se případně zajistilo spolufinancování z jiných zdrojů.

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Neshody ohledně výkladu Smluv a přidělování zakázek musí být předmětem soudního přezkumu nebo se později uvedené předloží do rozhodčího řízení. |
| | Z toho plynoucí zpoždění prací může vést k odkladu plateb a snížení finančního příspěvku. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o této otázce jako součást výroční hodnotící zprávy uvedené v čl. 6 odst. 1a. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

3b.
     
  Neshody ohledně výkladu Smluv a přidělování zakázek musí být předmětem soudního přezkumu nebo se později uvedené předloží do rozhodčího řízení.

Z toho plynoucí zpoždění prací může vést k odkladu plateb a snížení finančního příspěvku. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o této otázce jako součást výroční hodnotící zprávy uvedené v čl. 6 odst. 1a.

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Článek 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Do 1. ledna 2014
  splní
  Bulharsko, Litva a Slovensko
  tyto předběžné podmínky
  : | 1.   Do 1. ledna 2014 Bulharsko, Litva a Slovensko
  přijmou odpovídající opatření, aby zajistily splnění těchto předběžných podmínek
  : |
| a) | Zajistit soulad s acquis Unie
  ; zejména
  v oblasti jaderné bezpečnosti
  se
  jedná o provedení směrnice Rady 2009/71/Euratom o jaderné bezpečnosti a směrnice Rady 2011/70/Euratom o nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem do vnitrostátního práva. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Do 1. ledna 2014
  splní
  Bulharsko, Litva a Slovensko
  tyto předběžné podmínky
  :

1.   Do 1. ledna 2014 Bulharsko, Litva a Slovensko
  přijmou odpovídající opatření, aby zajistily splnění těchto předběžných podmínek
  :

a)

Zajistit soulad s acquis Unie
  ; zejména
  v oblasti jaderné bezpečnosti
  se
  jedná o provedení směrnice Rady 2009/71/Euratom o jaderné bezpečnosti a směrnice Rady 2011/70/Euratom o nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem do vnitrostátního práva.

| a) | Zajistit soulad s acquis Unie v oblasti jaderné bezpečnosti; jedná
  se zejména
  o provedení směrnice Rady 2009/71/Euratom o jaderné bezpečnosti a směrnice Rady 2011/70/Euratom o nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem do vnitrostátního práva. |
| --- | --- |

a)

Zajistit soulad s acquis Unie v oblasti jaderné bezpečnosti; jedná
  se zejména
  o provedení směrnice Rady 2009/71/Euratom o jaderné bezpečnosti a směrnice Rady 2011/70/Euratom o nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem do vnitrostátního práva.

| b) | Vytvoření vnitrostátního právního rámce
  , který
  poskytne odpovídající ustanovení
  pro
  včasné shromáždění vnitrostátních finančních zdrojů na
  bezpečné dokončení vyřazování z provozu
  v souladu s platnými pravidly státní podpory
  . |
| --- | --- |

b)

Vytvoření vnitrostátního právního rámce
  , který
  poskytne odpovídající ustanovení
  pro
  včasné shromáždění vnitrostátních finančních zdrojů na
  bezpečné dokončení vyřazování z provozu
  v souladu s platnými pravidly státní podpory
  .

| b) | Vytvořit celkový plán financování zakotvený ve vnitrostátním právním rámci a v souladu s platnými pravidly státní podpory
  , který
  určí úplné náklady potřebné
  pro bezpečné dokončení vyřazování
  bloků jaderného reaktoru, jichž se týká toto nařízení,
  z provozu
  , s jasnou identifikací zdrojů financování
  . |
| --- | --- |

b)

Vytvořit celkový plán financování zakotvený ve vnitrostátním právním rámci a v souladu s platnými pravidly státní podpory
  , který
  určí úplné náklady potřebné
  pro bezpečné dokončení vyřazování
  bloků jaderného reaktoru, jichž se týká toto nařízení,
  z provozu
  , s jasnou identifikací zdrojů financování
  .

| c) | Předložit Komisi revidovaný podrobný plán vyřazování z provozu. |
| --- | --- |

c)

Předložit Komisi revidovaný podrobný plán vyřazování z provozu.

| c) | Předložit Komisi revidovaný podrobný plán vyřazování z provozu
  , který stanoví hlavní cíle a úkoly rozčleněné na úroveň jednotlivých činností vyřazování z provozu, předběžné projekty, časový harmonogram, konkrétní hlavní milníky, strukturu nákladů a podíly spolufinancování včetně podrobností o tom, jak bude dlouhodobě zajištěno financování z vnitrostátních zdrojů. Tento plán musí řádně zohledňovat nejnovější pokyny Agentury pro jadernou energii (NEA) a Komise týkající se odhadů nákladů na vyřazování z provozu. |
| --- | --- |

c)

Předložit Komisi revidovaný podrobný plán vyřazování z provozu
  , který stanoví hlavní cíle a úkoly rozčleněné na úroveň jednotlivých činností vyřazování z provozu, předběžné projekty, časový harmonogram, konkrétní hlavní milníky, strukturu nákladů a podíly spolufinancování včetně podrobností o tom, jak bude dlouhodobě zajištěno financování z vnitrostátních zdrojů. Tento plán musí řádně zohledňovat nejnovější pokyny Agentury pro jadernou energii (NEA) a Komise týkající se odhadů nákladů na vyřazování z provozu.

1a.
     
  Do 1. ledna 2014 Bulharsko, Litva a Slovensko poskytnou Komisi informace, kterými doloží, že výše uvedené předběžné podmínky, uvedené v odst. 1, plní.

2.   Komise posoudí poskytnuté informace o splnění předběžných podmínek při přípravě ročního pracovního programu na rok 2014 uvedeného v čl. 6 odst. 1.
  Při přijímání ročního pracovního programu se může rozhodnout, že pozastaví veškerou
  finanční
  pomoc
  Unie nebo její
  část
  , dokud nedojde k uspokojivému splnění předběžných podmínek.

2.   Komise posoudí poskytnuté informace o splnění předběžných podmínek při přípravě ročního pracovního programu na rok 2014 uvedeného v čl. 6 odst. 1
  , zejména ty, které se týkají vyřešených zásadních problémů v oblasti řízení, práva, financí a technických záležitostí, nebo opatření přijatých pro jejich řešení
  .
  Uvede-li Komise odůvodněné stanovisko ohledně porušení, jež spočívá v nesplnění podmínek uvedených v odst. 1 písm. a) tohoto článku, nebo pokud nejsou podmínky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo c) tohoto článku splněny dostatečně, může být přijato rozhodnutí o pozastavení poskytování veškeré
  finanční
  pomoci
  Unie nebo její
  části
  , dokud nedojde k uspokojivému splnění předběžných podmínek.

Tato rozhodnutí budou zohledněna při přijímání ročního pracovního programu a nesmí ohrozit bezpečnostní standardy v jaderných elektrárnách uvedených v článku 1. Výše pozastavené poskytované pomoci se stanoví v souladu s kritérii stanovenými v aktu uvedeném v čl. 6 odst. 2.

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Článek 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komise přijme jeden společný roční pracovní program pro programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice, v němž podrobně uvede cíle, očekávané výsledky, příslušné ukazatele a harmonogram pro využití finančních prostředků v rámci každého ročního finančního závazku. | 1.   
  Na začátku každého roku v období 2014–2020
  Komise přijme jeden společný roční pracovní program pro programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice, v němž podrobně
  pro každý program
  uvede cíle, očekávané výsledky, příslušné ukazatele
  výkonnosti
  a harmonogram pro využití finančních prostředků v rámci každého ročního finančního závazku. |
| | 1a.
     
  Na konci každého roku v období 2014–2020 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o provádění společných ročních pracovních programů. Tato zpráva bude sloužit jako základ pro přijímání dalších ročních pracovních programů. |
| 2.   Komise přijme nejpozději 31. prosince 2014 prováděcí postupy na dobu trvání
  programu
  .
  Akt
  stanovující prováděcí postupy rovněž podrobněji vymezí
  očekávané výsledky, činnosti a odpovídající ukazatele výkonnosti programů
  Kozloduj, Ignalina a Bohunice.
  Zahrne
  revidované podrobné plány vyřazování z provozu, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. c), které vytvoří základ pro monitorování pokroku a včasné dosažení očekávaných výsledků. | 2.   Komise přijme nejpozději 31. prosince 2014podrobné prováděcí postupy na dobu trvání
  programů, a to v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2
  .
  Tyto prováděcí akty
  stanovující prováděcí postupy rovněž podrobněji vymezí
  požadavky a kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku pro programy
  Kozloduj, Ignalina a Bohunice.
  Zahrnou
  revidované podrobné plány vyřazování z provozu, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. c), které vytvoří základ pro monitorování pokroku a včasné dosažení očekávaných výsledků. |
| | 2a.
     
  Komise zajistí provádění tohoto nařízení. Provádí průběžné hodnocení podle čl. 8 odst. 1. |
| 3.   Roční pracovní programy a akty stanovující prováděcí postupy uvedené v odstavcích 1 a 2 se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. | 3.   Roční pracovní programy a akty stanovující prováděcí postupy uvedené v odstavcích 1 a 2 se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Komise přijme jeden společný roční pracovní program pro programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice, v němž podrobně uvede cíle, očekávané výsledky, příslušné ukazatele a harmonogram pro využití finančních prostředků v rámci každého ročního finančního závazku.

1.   
  Na začátku každého roku v období 2014–2020
  Komise přijme jeden společný roční pracovní program pro programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice, v němž podrobně
  pro každý program
  uvede cíle, očekávané výsledky, příslušné ukazatele
  výkonnosti
  a harmonogram pro využití finančních prostředků v rámci každého ročního finančního závazku.

1a.
     
  Na konci každého roku v období 2014–2020 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o provádění společných ročních pracovních programů. Tato zpráva bude sloužit jako základ pro přijímání dalších ročních pracovních programů.

2.   Komise přijme nejpozději 31. prosince 2014 prováděcí postupy na dobu trvání
  programu
  .
  Akt
  stanovující prováděcí postupy rovněž podrobněji vymezí
  očekávané výsledky, činnosti a odpovídající ukazatele výkonnosti programů
  Kozloduj, Ignalina a Bohunice.
  Zahrne
  revidované podrobné plány vyřazování z provozu, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. c), které vytvoří základ pro monitorování pokroku a včasné dosažení očekávaných výsledků.

2.   Komise přijme nejpozději 31. prosince 2014podrobné prováděcí postupy na dobu trvání
  programů, a to v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2
  .
  Tyto prováděcí akty
  stanovující prováděcí postupy rovněž podrobněji vymezí
  požadavky a kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku pro programy
  Kozloduj, Ignalina a Bohunice.
  Zahrnou
  revidované podrobné plány vyřazování z provozu, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. c), které vytvoří základ pro monitorování pokroku a včasné dosažení očekávaných výsledků.

2a.
     
  Komise zajistí provádění tohoto nařízení. Provádí průběžné hodnocení podle čl. 8 odst. 1.

3.   Roční pracovní programy a akty stanovující prováděcí postupy uvedené v odstavcích 1 a 2 se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.

3.   Roční pracovní programy a akty stanovující prováděcí postupy uvedené v odstavcích 1 a 2 se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Čl. 7. – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Do 31. března roku, který následuje po každém účetním období, informují dotčené členské státy o využívání finančního krytí. Tyto zprávy ověřené vnitrostátními kontrolními orgány se předávají Komisi a Radě, aby mohly být začleněny do postupu udělování absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Do 31. března roku, který následuje po každém účetním období, informují dotčené členské státy o využívání finančního krytí. Tyto zprávy ověřené vnitrostátními kontrolními orgány se předávají Komisi a Radě, aby mohly být začleněny do postupu udělování absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Unie.

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie. | 2.   Komise nebo její zástupci
  , vnitrostátní kontrolní orgány členských států, v nichž se nachází dotčená jaderná zařízení určená pro vyřazení z provozu,
  a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
  Výsledky těchto kontrol se sdělí Evropskému parlamentu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.

2.   Komise nebo její zástupci
  , vnitrostátní kontrolní orgány členských států, v nichž se nachází dotčená jaderná zařízení určená pro vyřazení z provozu,
  a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
  Výsledky těchto kontrol se sdělí Evropskému parlamentu.

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. | Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
  Výsledky těchto kontrol a inspekcí se sdělí Evropskému parlamentu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.

Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
  Výsledky těchto kontrol a inspekcí se sdělí Evropskému parlamentu.

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat. | Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat
  a musí zajistit, aby byly výsledky auditů, kontrol a inspekcí sdělovány Evropskému parlamentu
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.

Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat
  a musí zajistit, aby byly výsledky auditů, kontrol a inspekcí sdělovány Evropskému parlamentu
  .

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Článek 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Hodnocení | Průběžné
  hodnocení |
| 1.   Nejpozději do konce roku
  2015
  vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažených cílech všech opatření na úrovni výsledků a dopadů, účinnosti využívaných zdrojů a jejich přidané hodnoty Unie zaměřenou na rozhodnutí o změně či zrušení opatření. Kromě toho se hodnocení zabývá prostorem pro zjednodušení, jeho vnitřní a vnější soudržností a stálým významem všech cílů. Zohlední i výsledky hodnocení v dlouhodobém dopadu předchozích opatření. | 1.   Nejpozději do konce roku
  2017
  vypracuje Komise
  v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy a příjemci průběžnou
  hodnotící zprávu o dosažených cílech všech opatření na úrovni výsledků a dopadů, účinnosti využívaných zdrojů a jejich přidané hodnoty Unie
  a o účinností řízení programu, včetně správy finančních prostředků Unie,
  zaměřenou na rozhodnutí o změně či zrušení opatření.
  Na základě výsledků tohoto hodnocení může Komise po dohodě s rozpočtovými orgány Unie a v souladu s nařízením (EU) č. .../2013 (kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020] revidovat výši prostředků přidělených na program a rozdělení částky mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice.
  Kromě toho se hodnocení zabývá prostorem pro zjednodušení, jeho vnitřní a vnější soudržností a stálým významem všech cílů. Zohlední i výsledky hodnocení v dlouhodobém dopadu předchozích opatření. |
| 2.
     
  Komise provádí následné hodnocení v úzké spolupráci s členskými státy a příjemci. Následné hodnocení prověří účinnost a účelnost programu a jeho dopad na vyřazení z provozu. | |
| 3.   Hodnocení zohlední pokrok srovnáním s ukazateli výkonnosti, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2. | 3.   
  Průběžné
  hodnocení zohlední pokrok srovnáním s ukazateli výkonnosti, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2
  a plnění požadavků stanovených v plánu vyřazení z provozu uvedeném v čl. 4 odst. 1 písm. c)
  . |
| 4.   Komise
  sdělí
  závěry těchto hodnocení Evropskému parlamentu a Radě. | 4.   Komise
  předloží
  závěry těchto hodnocení Evropskému parlamentu a Radě. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Hodnocení

Průběžné
  hodnocení

1.   Nejpozději do konce roku
  2015
  vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažených cílech všech opatření na úrovni výsledků a dopadů, účinnosti využívaných zdrojů a jejich přidané hodnoty Unie zaměřenou na rozhodnutí o změně či zrušení opatření. Kromě toho se hodnocení zabývá prostorem pro zjednodušení, jeho vnitřní a vnější soudržností a stálým významem všech cílů. Zohlední i výsledky hodnocení v dlouhodobém dopadu předchozích opatření.

1.   Nejpozději do konce roku
  2017
  vypracuje Komise
  v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy a příjemci průběžnou
  hodnotící zprávu o dosažených cílech všech opatření na úrovni výsledků a dopadů, účinnosti využívaných zdrojů a jejich přidané hodnoty Unie
  a o účinností řízení programu, včetně správy finančních prostředků Unie,
  zaměřenou na rozhodnutí o změně či zrušení opatření.
  Na základě výsledků tohoto hodnocení může Komise po dohodě s rozpočtovými orgány Unie a v souladu s nařízením (EU) č. .../2013 (kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020] revidovat výši prostředků přidělených na program a rozdělení částky mezi programy Kozloduj, Ignalina a Bohunice.
  Kromě toho se hodnocení zabývá prostorem pro zjednodušení, jeho vnitřní a vnější soudržností a stálým významem všech cílů. Zohlední i výsledky hodnocení v dlouhodobém dopadu předchozích opatření.

2.
     
  Komise provádí následné hodnocení v úzké spolupráci s členskými státy a příjemci. Následné hodnocení prověří účinnost a účelnost programu a jeho dopad na vyřazení z provozu.

3.   Hodnocení zohlední pokrok srovnáním s ukazateli výkonnosti, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2.

3.   
  Průběžné
  hodnocení zohlední pokrok srovnáním s ukazateli výkonnosti, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2
  a plnění požadavků stanovených v plánu vyřazení z provozu uvedeném v čl. 4 odst. 1 písm. c)
  .

4.   Komise
  sdělí
  závěry těchto hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.

4.   Komise
  předloží
  závěry těchto hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Článek 8 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 8a |
| | Závěrečné hodnocení pro období 2014–2020 |
| | 1.
     
  Komise provádí následné hodnocení v úzké spolupráci s příjemci. Následné hodnocení prověří účinnost a účelnost programu a jeho dopad na vyřazení z provozu. |
| | 2.
     
  Do 31. prosince 2020 vypracuje Komise v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy a příjemci závěrečnou hodnotící zprávu o účinnosti a účelnosti programu, jakož i o účinnosti financovaných opatření z hlediska jejich dopadů, využití zdrojů a přidané hodnoty pro Unii, přičemž použije odpovídající kvalitativní a kvantitativní ukazatele. Hodnotící zpráva určí, zda je třeba další finanční pomoc Unie v rámci následujícího víceletého finančního rámce. |
| | 3.
     
  Závěrečné hodnocení zohlední pokrok srovnáním s ukazateli výkonnosti, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2. |
| | 4.
     
  Komise sdělí závěry tohoto hodnocení Evropskému parlamentu a Radě. |
| | 5.
     
  Komise vezme v úvahu různé odborné znalosti a strategie týkající se vyřazování z provozu, jež Bulharsko, Litva a Slovensko využívají, s cílem prozkoumat možné způsoby harmonizace přístupů k vyřazování jaderných zařízení v Evropské unii z provozu, neboť je třeba zajistit včasné shromáždění nezbytných znalostí, a zlepšit tak konkurenceschopnost jaderného průmyslu Unie v této oblasti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 8a

Závěrečné hodnocení pro období 2014–2020

1.
     
  Komise provádí následné hodnocení v úzké spolupráci s příjemci. Následné hodnocení prověří účinnost a účelnost programu a jeho dopad na vyřazení z provozu.

2.
     
  Do 31. prosince 2020 vypracuje Komise v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy a příjemci závěrečnou hodnotící zprávu o účinnosti a účelnosti programu, jakož i o účinnosti financovaných opatření z hlediska jejich dopadů, využití zdrojů a přidané hodnoty pro Unii, přičemž použije odpovídající kvalitativní a kvantitativní ukazatele. Hodnotící zpráva určí, zda je třeba další finanční pomoc Unie v rámci následujícího víceletého finančního rámce.

3.
     
  Závěrečné hodnocení zohlední pokrok srovnáním s ukazateli výkonnosti, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2.

4.
     
  Komise sdělí závěry tohoto hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.

5.
     
  Komise vezme v úvahu různé odborné znalosti a strategie týkající se vyřazování z provozu, jež Bulharsko, Litva a Slovensko využívají, s cílem prozkoumat možné způsoby harmonizace přístupů k vyřazování jaderných zařízení v Evropské unii z provozu, neboť je třeba zajistit včasné shromáždění nezbytných znalostí, a zlepšit tak konkurenceschopnost jaderného průmyslu Unie v této oblasti.

---

(1)  
  Směrnice Rady 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ionizujícího záření (Úř. věst. L 159, 29.6.1996, s. 1).

(2)  
  Směrnice Rady 2009/71/Euratom ze dne 25. června 2009 , kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení (Úř. věst. L 172, 2.7.2009, s. 18).

(3)  
  Směrnice Rady2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem (Úř. věst. L 199, 2.8.2011, s. 48).

(4)  
  Úř. věst. ...

---

Středa, 20. listopadu 2013

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

Rozpočtový proces na rok 2014: společné znění

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o společném návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 schváleném dohodovacím výborem v rámci rozpočtového procesu (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) a na prohlášení Parlamentu, Rady a Komise, které jsou připojeny k tomuto usnesení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) a na prohlášení Parlamentu, Rady a Komise, které jsou připojeny k tomuto usnesení,

| — | s ohledem na usnesení ze dne 23. října 2013 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 ve znění pozměněném Radou – všechny oddíly (1) a v něm obsažené pozměňovací návrhy k rozpočtu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení ze dne 23. října 2013 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 ve znění pozměněném Radou – všechny oddíly (1) a v něm obsažené pozměňovací návrhy k rozpočtu,

| — | s ohledem na návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014, který Komise přijala dne 28. června 2013 (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014, který Komise přijala dne 28. června 2013 (COM(2013)0450),

| — | s ohledem na postoj k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který Rada přijala dne 2. září 2013 a postoupila Evropskému parlamentu dne 12. září 2013 (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který Rada přijala dne 2. září 2013 a postoupila Evropskému parlamentu dne 12. září 2013 (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | s ohledem na návrhy na změnu č. 1/2014 (COM(2013)0644) a 2/2014 (COM(2013)0719 k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014, které předložila Komise dne 18. září 2013, resp. dne 16. října 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrhy na změnu č. 1/2014 (COM(2013)0644) a 2/2014 (COM(2013)0719 k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014, které předložila Komise dne 18. září 2013, resp. dne 16. října 2013,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (2),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (4),

| — | s ohledem na návrh interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení,

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020,

| — | s ohledem na články 75d a 75e jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 75d a 75e jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu své delegace v dohodovacím výboru (A7–0387/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu své delegace v dohodovacím výboru (A7–0387/2013),

| 1. | schvaluje společný návrh, na kterém se dohodl dohodovací výbor a který se jako celek skládá z těchto dokumentů:






  — | seznam rozpočtových položek, které se ve srovnání s návrhem rozpočtu nebo postojem Rady nemění; |
| --- | --- | --- |

1.

schvaluje společný návrh, na kterém se dohodl dohodovací výbor a který se jako celek skládá z těchto dokumentů:

—

seznam rozpočtových položek, které se ve srovnání s návrhem rozpočtu nebo postojem Rady nemění;

| — | souhrnné číselné údaje podle jednotlivých okruhů finančního rámce; |
| --- | --- |

—

souhrnné číselné údaje podle jednotlivých okruhů finančního rámce;

| — | číselné údaje pro všechny rozpočtové body; |
| --- | --- |

—

číselné údaje pro všechny rozpočtové body;

| — | konsolidovaný dokument obsahující částky a konečné znění všech položek změněných během dohodovacího jednání; |
| --- | --- |

—

konsolidovaný dokument obsahující částky a konečné znění všech položek změněných během dohodovacího jednání;

| 2. | potvrzuje společná prohlášení Parlamentu, Rady a Komise obsažená ve společných závěrech dohodnutých dohodovacím výborem, které jsou připojeny k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

potvrzuje společná prohlášení Parlamentu, Rady a Komise obsažená ve společných závěrech dohodnutých dohodovacím výborem, které jsou připojeny k tomuto usnesení;

| 3. | potvrzuje společná prohlášení Parlamentu a Komise o prostředcích na platby a také prohlášení Parlamentu a Rady k okruhu 5 a úpravám platů a o zvláštních zástupcích EU, která jsou připojena k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

3.

potvrzuje společná prohlášení Parlamentu a Komise o prostředcích na platby a také prohlášení Parlamentu a Rady k okruhu 5 a úpravám platů a o zvláštních zástupcích EU, která jsou připojena k tomuto usnesení;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby prohlásil souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2014 za přijatý s konečnou platností a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby prohlásil souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2014 za přijatý s konečnou platností a zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě, Komisi, ostatním dotčeným orgánům a institucím a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě, Komisi, ostatním dotčeným orgánům a institucím a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0437.

(2)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

PŘÍLOHA

KONEČNÉ ZNĚNÍ 12/11/2013

Rozpočet na rok 2014 – Společné závěry

Tyto společné závěry se dělí na následující oddíly:

| | 1. | Rozpočet na rok 2014 |
| --- | --- | --- |

1.

Rozpočet na rok 2014

| 2. | Rozpočet na rok 2013 – opravné rozpočty č. 8/2013 a 9/2013 |
| --- | --- |

2.

Rozpočet na rok 2013 – opravné rozpočty č. 8/2013 a 9/2013

| 3. | Prohlášení |
| --- | --- |

3.

Prohlášení

1.   Rozpočet na rok 2014

1.1   „Uzavřené“ položky

Pokud není dále v těchto závěrech uvedeno jinak, všechny rozpočtové položky, v nichž nenavrhuje změnu ani Rada, ani Parlament, a ty, u kterých ve svém čtení Parlament přijal změny provedené Radou v jejím čtení, se potvrzují.

U ostatních rozpočtových položek dospěl dohodovací výbor k těmto závěrům:

1.2   Horizontální záležitosti

Decentralizované agentury

Počet pracovních míst se u všech decentralizovaných agentur ponechává ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu, s výjimkou:

| — | Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA), u níž je odsouhlaseno 7 dalších míst; |
| --- | --- |

—

Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA), u níž je odsouhlaseno 7 dalších míst;

| — | Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), u nějž je odsouhlaseno 8 dalších míst; |
| --- | --- |

—

Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), u nějž je odsouhlaseno 8 dalších míst;

| — | Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA), u nějž jsou odsouhlasena 3 další místa; |
| --- | --- |

—

Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA), u nějž jsou odsouhlasena 3 další místa;

| — | Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA), u nějž je odsouhlaseno 5 dalších míst; |
| --- | --- |

—

Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA), u nějž je odsouhlaseno 5 dalších míst;

| — | Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), u nějž jsou odsouhlasena 2 další místa; a |
| --- | --- |

—

Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), u nějž jsou odsouhlasena 2 další místa; a

| — | úřadu EUROPOL, u nějž jsou odsouhlasena 2 další místa. |
| --- | --- |

—

úřadu EUROPOL, u nějž jsou odsouhlasena 2 další místa.

Příspěvek EU (v prostředcích na závazky a prostředcích na platby) pro decentralizované agentury ponechává ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu (NR), s výjimkou:

| — | Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 2,1 milionu EUR na základě klíče pro financování EU, které činí 40 % (60 % je míra spolufinancování z rozpočtu vnitrostátních orgánů dohledu); |
| --- | --- |

—

Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 2,1 milionu EUR na základě klíče pro financování EU, které činí 40 % (60 % je míra spolufinancování z rozpočtu vnitrostátních orgánů dohledu);

| — | Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA), u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 1,2 milionu EUR na základě klíče pro financování EU, které činí 40 % (60 % je míra spolufinancování z rozpočtu vnitrostátních orgánů dohledu); |
| --- | --- |

—

Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA), u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 1,2 milionu EUR na základě klíče pro financování EU, které činí 40 % (60 % je míra spolufinancování z rozpočtu vnitrostátních orgánů dohledu);

| — | Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA), u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 2,0 milionu EUR na základě klíče pro financování EU, které činí 40 % (60 % je míra spolufinancování z rozpočtu vnitrostátních orgánů dohledu); |
| --- | --- |

—

Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA), u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 2,0 milionu EUR na základě klíče pro financování EU, které činí 40 % (60 % je míra spolufinancování z rozpočtu vnitrostátních orgánů dohledu);

| — | Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 0,130 milionu EUR; |
| --- | --- |

—

Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 0,130 milionu EUR;

| — | úřadu EUROPOL, u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 1,7 milionu EUR; a |
| --- | --- |

—

úřadu EUROPOL, u nějž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 1,7 milionu EUR; a

| — | agentury FRONTEX, u níž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 2,0 milionu EUR. |
| --- | --- |

—

agentury FRONTEX, u níž je odsouhlasena dodatečná dotace ve výši 2,0 milionu EUR.

Dohodovací výbor se dohodl na společném prohlášení o decentralizovaných agenturách uvedeném v oddílu 3.4.

Výkonné agentury

Příspěvek EU (v prostředích na závazky a v prostředcích na platby) a počet pracovních míst pro výkonné agentury se stanoví ve výši navržené Komisí v návrhu na změnu 2/2014.

Společné technologické iniciativy

Příspěvek EU (v prostředích na závazky a v prostředcích na platby) a počet pracovních míst pro společné technologické iniciativy se stanoví ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu (NR), ve znění návrhu na změnu 1/2014.

Pilotní projekty/přípravné akce

Je dohodnut komplexní soubor 68 pilotních projektů/přípravných akcí, jak jej navrhl Parlament, s částkou 79,4 milionu EUR v prostředcích na závazky. Pokud se ukáže, že určitý pilotní projekt nebo přípravná akce spadá pod již existující právní základ, může Komise navrhnout převod prostředků pod odpovídající právní základ, aby se tak usnadnilo provádění příslušné činnosti.

Tento soubor je plně v mezích stropů pro pilotní projekty a přípravné akce podle finančního nařízení.

1.3   Výdajové okruhy finančního rámce – prostředky na závazky

Poté, co vzal v úvahu výše uvedené závěry týkající se „uzavřených“ rozpočtových položek, agentur a pilotních projektů a přípravných akcí, se dohodovací výbor dohodl na tomto:

Okruh 1a

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu, ve znění návrhů na změnu 1 a 2/2014, s těmito výjimkami:

| v milionech EUR |
| --- |
| Rozpočtová položka | Název | Zvýšení/snížení prostředků na závazky |
| NR 2014 | Rozpočet 2014 | Rozdíl |
| 01 02 01 | Koordinace, dohled a komunikace ohledně hospodářské a měnové unie, včetně eura | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Sociální dialog | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Informace a vzdělávací akce pro organizace pracovníků | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Informace, konzultace a účast zástupců podniků | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Pracovní vztahy a sociální dialog | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | EURES – Podpora geografické mobility pracovníků a stimulace pracovních příležitostí | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinancování a sociální podnikání – Usnadnění přístupu podnikatelů, zejména těch, kteří jsou nejvíce vzdáleni trhu práce, a sociálních podniků k financování | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Činnosti na podporu evropské dopravní politiky a práv cestujících, včetně komunikace | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Urychlení zavádění širokopásmových sítí | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Zvláštní výroční akce | — | 3,000 | 3,000 |
| Celkem | | | 26,701 |

v milionech EUR

Rozpočtová položka

Název

Zvýšení/snížení prostředků na závazky

NR 2014

Rozpočet 2014

Rozdíl

01 02 01

Koordinace, dohled a komunikace ohledně hospodářské a měnové unie, včetně eura

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Sociální dialog

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Informace a vzdělávací akce pro organizace pracovníků

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Informace, konzultace a účast zástupců podniků

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Pracovní vztahy a sociální dialog

—

15,935

15,935

04 03 02 02

EURES – Podpora geografické mobility pracovníků a stimulace pracovních příležitostí

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrofinancování a sociální podnikání – Usnadnění přístupu podnikatelů, zejména těch, kteří jsou nejvíce vzdáleni trhu práce, a sociálních podniků k financování

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Činnosti na podporu evropské dopravní politiky a práv cestujících, včetně komunikace

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Urychlení zavádění širokopásmových sítí

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Zvláštní výroční akce

—

3,000

3,000

Celkem

26,701

V důsledku toho a se zohledněním pilotních projektů a přípravných akcí a také decentralizovaných agentur činí v okruhu 1a rozpětí výdajového stropu 76,0 milionu EUR.

Okruh 1b

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené v návrhu rozpočtu, ve znění návrhu na změnu 1/2014, s výjimkou následujících dvou rozpočtových položek, u nichž jsou u každé odsouhlaseny prostředky na závazky ve výši 2,5 milionu EUR:

| — | 13 03 67 „Makroregionální strategie 2014–2020: Evropská strategie pro region Baltského moře – technická pomoc“ a |
| --- | --- |

—

13 03 67 „Makroregionální strategie 2014–2020: Evropská strategie pro region Baltského moře – technická pomoc“ a

| — | 13 03 68 „Makroregionální strategie 2014–2020: Evropská strategie pro region Podunají – technická pomoc“. |
| --- | --- |

—

13 03 68 „Makroregionální strategie 2014–2020: Evropská strategie pro region Podunají – technická pomoc“.

Dále, u Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD, kapitola 04 06) je odsouhlasena dodatečná částka prostředků na závazky ve výši 134,9 milionu EUR. Tato částka prostředků na závazky se převádí z Evropského sociálního fondu (ESF, kapitola 04 02), v následujícím členění:

| — | 67,9 milionu EUR z položky „Méně rozvinuté regiony“ (04 02 60) |
| --- | --- |

—

67,9 milionu EUR z položky „Méně rozvinuté regiony“ (04 02 60)

| — | 22,2 milionu EUR z položky „Přechodové regiony“ (04 02 61) |
| --- | --- |

—

22,2 milionu EUR z položky „Přechodové regiony“ (04 02 61)

| — | 44,8 milionu EUR z položky „Rozvinutější regiony“ (04 02 62) |
| --- | --- |

—

44,8 milionu EUR z položky „Rozvinutější regiony“ (04 02 62)

Z nástroje pružnosti bude uvolněna částka 89,3 milionu EUR na další pomoc Kypru.

Okruh 2

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu, ve znění návrhu na změnu 2/2014, s výjimkou:

| — | rozpočtové položky 05 08 80 Účast Unie na Světové výstavě 2015 „Potrava pro planetu – energie pro život“ v Miláně, u níž je odsouhlasena dodatečná částka 1 milion EUR v prostředcích na závazky. |
| --- | --- |

—

rozpočtové položky 05 08 80 Účast Unie na Světové výstavě 2015 „Potrava pro planetu – energie pro život“ v Miláně, u níž je odsouhlasena dodatečná částka 1 milion EUR v prostředcích na závazky.

V důsledku toho a se zohledněním pilotních projektů a přípravných akcí činí v okruhu 2 rozpětí výdajového stropu 35,8 milionu EUR.

Okruh 3

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu, ve znění návrhu na změnu 2/2014, s těmito výjimkami:

| v milionech EUR |
| --- |
| Rozpočtová položka | Název | Zvýšení prostředků na závazky |
| NR 2014 | Rozpočet 2014 | Rozdíl |
| 15 04 02 | Podpora kulturního odvětví při jeho působení v Evropě i mimo ni a podpoře nadnárodního pohybu a mobility | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Podprogram MEDIA – podpora fungování kulturních a tvůrčích odvětví v Evropě i mimo ni a podpora nadnárodního pohybu a mobility | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Evropa pro občany – Posilování paměti a zvyšování příležitostí k účasti na občanském životě na úrovni Unie | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Opatření v multimediální oblasti | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Podpora nediskriminace a rovnosti | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Celkem | | | 11,300 |

v milionech EUR

Rozpočtová položka

Název

Zvýšení prostředků na závazky

NR 2014

Rozpočet 2014

Rozdíl

15 04 02

Podpora kulturního odvětví při jeho působení v Evropě i mimo ni a podpoře nadnárodního pohybu a mobility

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Podprogram MEDIA – podpora fungování kulturních a tvůrčích odvětví v Evropě i mimo ni a podpora nadnárodního pohybu a mobility

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Evropa pro občany – Posilování paměti a zvyšování příležitostí k účasti na občanském životě na úrovni Unie

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Opatření v multimediální oblasti

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Podpora nediskriminace a rovnosti

30,651

31,151

0,500

Celkem

11,300

V důsledku toho a se zohledněním pilotních projektů a přípravných akcí a také decentralizovaných agentur činí v okruhu 3 rozpětí výdajového stropu 7,0 milionu EUR.

Okruh 4

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu, ve znění návrhu na změnu 2/2014, s těmito výjimkami:

| v milionech EUR |
| --- |
| Rozpočtová položka | Název | Zvýšení/snížení prostředků na závazky |
| NR 2014 | Rozpočet 2014 | Rozdíl |
| 01 03 02 | Makrofinanční pomoc | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Reakce na krize a vznikající krize (nástroj stability) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Podpora na předcházení konfliktům, připravenost na krize a budování míru (nástroj stability) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Spolupráce s třetími zeměmi při prosazování a podpoře zájmů Evropské unie a společných zájmů | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Latinská Amerika – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Latinská Amerika – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Asie – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Asie – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Střední Asie – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Střední Asie – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Blízký východ – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Blízký východ – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Jižní Afrika – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Jižní Afrika – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Pan-Afrika – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Pan-Afrika – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Globální veřejné statky – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Globální veřejné statky – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Životní prostředí a změna klimatu | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Udržitelná energetika | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Lidský rozvoj | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Zajišťování potravin a udržitelné zemědělství | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Migrace a azyl | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Nestátní subjekty a místní orgány – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Nestátní subjekty a místní orgány – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Občanská společnost v rozvoji | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Místní orgány v oblasti rozvoje | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Blízký východ | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Střední Asie | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Pan-Afrika | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Latinská Amerika | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Jižní Afrika | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Asie | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afghánistán | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Středomořské státy – Lidská práva a mobilita | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Středomořské státy – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Středomořské státy – Budování důvěry, bezpečnost, předcházení konfliktům a jejich řešení | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Podpora mírového procesu a finanční pomoc Palestině a Agentuře OSN pro pomoc a podporu palestinským uprchlíkům (UNRWA) | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Východní partnerství – Lidská práva a mobilita | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Východní partnerství – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Východní partnerství – Budování důvěry, bezpečnost, předcházení konfliktům a jejich řešení | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Podpora spolupráce zahrnující více zemí v sousedství | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Lepší úcta k lidským právům a základním svobodám a jejich lepší dodržování a podpora demokratických reforem | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Globální a nadregionální hrozby pro bezpečnost (nástroj stability) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Koordinace a zvyšování povědomí o rozvojové problematice | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Podpora pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Černou Horu, Kosovo a Srbsko. | | | |
| 22 02 01 01 | Podpora politických reforem a postupného slaďování s acquis communautaire, jeho přijímání, provádění a prosazování | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Podpora Turecku | | | |
| 22 02 03 01 | Podpora politických reforem a postupného slaďování s acquis communautaire, jeho přijímání, provádění a prosazování | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Finanční podpora na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Poskytování rychlé a účinné humanitární a potravinové pomoci odvíjející se od skutečných potřeb | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Celkem | | | 131,755 |

v milionech EUR

Rozpočtová položka

Název

Zvýšení/snížení prostředků na závazky

NR 2014

Rozpočet 2014

Rozdíl

01 03 02

Makrofinanční pomoc

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Reakce na krize a vznikající krize (nástroj stability)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Podpora na předcházení konfliktům, připravenost na krize a budování míru (nástroj stability)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Spolupráce s třetími zeměmi při prosazování a podpoře zájmů Evropské unie a společných zájmů

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Latinská Amerika – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Latinská Amerika – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Asie – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Asie – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Střední Asie – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Střední Asie – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Blízký východ – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Blízký východ – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Jižní Afrika – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Jižní Afrika – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Pan-Afrika – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Pan-Afrika – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Globální veřejné statky – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Globální veřejné statky – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Životní prostředí a změna klimatu

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Udržitelná energetika

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Lidský rozvoj

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Zajišťování potravin a udržitelné zemědělství

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Migrace a azyl

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Nestátní subjekty a místní orgány – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Nestátní subjekty a místní orgány – Demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných a dodržování lidských práv

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Občanská společnost v rozvoji

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Místní orgány v oblasti rozvoje

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Blízký východ

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Střední Asie

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Pan-Afrika

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Latinská Amerika

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Jižní Afrika

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Asie

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afghánistán

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Středomořské státy – Lidská práva a mobilita

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Středomořské státy – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Středomořské státy – Budování důvěry, bezpečnost, předcházení konfliktům a jejich řešení

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Podpora mírového procesu a finanční pomoc Palestině a Agentuře OSN pro pomoc a podporu palestinským uprchlíkům (UNRWA)

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Východní partnerství – Lidská práva a mobilita

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Východní partnerství – Potírání chudoby a udržitelný rozvoj

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Východní partnerství – Budování důvěry, bezpečnost, předcházení konfliktům a jejich řešení

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Podpora spolupráce zahrnující více zemí v sousedství

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Lepší úcta k lidským právům a základním svobodám a jejich lepší dodržování a podpora demokratických reforem

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Globální a nadregionální hrozby pro bezpečnost (nástroj stability)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Koordinace a zvyšování povědomí o rozvojové problematice

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Podpora pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Černou Horu, Kosovo a Srbsko.

22 02 01 01

Podpora politických reforem a postupného slaďování s acquis communautaire, jeho přijímání, provádění a prosazování

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Podpora Turecku

22 02 03 01

Podpora politických reforem a postupného slaďování s acquis communautaire, jeho přijímání, provádění a prosazování

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Finanční podpora na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Poskytování rychlé a účinné humanitární a potravinové pomoci odvíjející se od skutečných potřeb

859,529

874,529

15,000

Celkem

131,755

V důsledku toho a se zohledněním pilotních projektů a přípravných akcí činí v okruhu 4 rozpětí výdajového stropu 10,0 milionu EUR.

Okruh 5

Pokud jde o plány pracovních míst jednotlivých oddílů, je odsouhlasen počet míst navržený Komisí v návrhu rozpočtu, ve znění návrhu na změnu 2/2014, s výjimkou Evropského parlamentu, u něhož je odsouhlasena podoba pracovního plánu schválená při jeho čtení rozpočtu.

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu, ve znění návrhu na změnu 2/2014, s výjimkou:

| — | částek odpovídajících možnému dopadu úpravy platů za roky 2011 a 2012, které nejsou v této fázi zahrnuty do rozpočtů jednotlivých oddílů v očekávání rozsudku Soudního dvora. Dohodovací výbor se dohodl na společném prohlášení uvedeném v oddílu 3.5. |
| --- | --- |

—

částek odpovídajících možnému dopadu úpravy platů za roky 2011 a 2012, které nejsou v této fázi zahrnuty do rozpočtů jednotlivých oddílů v očekávání rozsudku Soudního dvora. Dohodovací výbor se dohodl na společném prohlášení uvedeném v oddílu 3.5.

| — | Dále, pokud jde o prostředky v ostatních oddílech, je odsouhlasena jejich výše navržená Evropským parlamentem, s těmito výjimkami:






  — | u Účetního dvora (oddíl V) je odsouhlaseno standardní snížení navržené Radou; |
| --- | --- | --- |

—

Dále, pokud jde o prostředky v ostatních oddílech, je odsouhlasena jejich výše navržená Evropským parlamentem, s těmito výjimkami:

—

u Účetního dvora (oddíl V) je odsouhlaseno standardní snížení navržené Radou;

| — | u Soudního dvora (oddíl IV) bez snížení o 0,6 milionu EUR navrhovaného Evropským parlamentem; |
| --- | --- |

—

u Soudního dvora (oddíl IV) bez snížení o 0,6 milionu EUR navrhovaného Evropským parlamentem;

| — | u Evropské služby pro vnější činnost (oddíl X) bez převodu prostředků pro zvláštní zástupce EU navrhovaného Evropským parlamentem. Dohodovací výbor se dohodl na společném prohlášení uvedeném v oddílu 3.6. |
| --- | --- |

—

u Evropské služby pro vnější činnost (oddíl X) bez převodu prostředků pro zvláštní zástupce EU navrhovaného Evropským parlamentem. Dohodovací výbor se dohodl na společném prohlášení uvedeném v oddílu 3.6.

| — | Mimoto jsou do rozpočtu Komise (oddíl III) vloženy tři nové položky (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) s odpovídající výší prostředků navrženou Evropským parlamentem při jeho čtení rozpočtu. |
| --- | --- |

—

Mimoto jsou do rozpočtu Komise (oddíl III) vloženy tři nové položky (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) s odpovídající výší prostředků navrženou Evropským parlamentem při jeho čtení rozpočtu.

V důsledku toho a se zohledněním pilotních projektů a přípravných akcí činí v okruhu 5 rozpětí výdajového stropu 316,8 milionu EUR.

Vytvoření funkční skupiny AST/SC

Plány pracovních míst všech orgánů a institucí EU budou změněny tak, aby zohlednily skutečnost, že ve služebním řádu je vytvořena nová funkční skupina AST/SC; tato změna je předmětem návrhu na změnu 2/2014.

Okruh 6

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu.

1.4   Zvláštní nástroje

Prostředky na závazky pro rezervu na pomoc při mimořádných událostech a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v návrhu rozpočtu.

1.5   Prostředky na platby

Celková výše prostředků na platby v rozpočtu na rok 2014 se stanoví na 135 504 613 000 EUR.

Postoj Rady k návrhu rozpočtu je výchozím bodem pro uplatnění následujícího způsobu přidělování prostředků na platby ve všech rozpočtových položkách v roce 2014:

| 1. | Zaprvé je zohledněna dohodnutá výše prostředků na závazky u nerozlišených výdajů, u nichž je výše prostředků na platby automaticky stejná jako výše prostředků na závazky; |
| --- | --- |

1.

Zaprvé je zohledněna dohodnutá výše prostředků na závazky u nerozlišených výdajů, u nichž je výše prostředků na platby automaticky stejná jako výše prostředků na závazky;

| 2. | obdobně platí totéž pro decentralizované agentury, u nichž je příspěvek EU v prostředcích na platby stanoven ve výši navržené v oddílu 1.2; |
| --- | --- |

2.

obdobně platí totéž pro decentralizované agentury, u nichž je příspěvek EU v prostředcích na platby stanoven ve výši navržené v oddílu 1.2;

| 3. | výše prostředků na platby u všech nových pilotních projektů a přípravných akcí se stanoví na úrovni 50 % odpovídajících prostředků na závazky nebo na úrovni navržené Parlamentem, pokud je nižší; pokud jde o prodloužení stávajících pilotních projektů a přípravných akcí, rovná se výše prostředků na platby výši stanovené v návrhu rozpočtu a navýšené o 50 % odpovídajících nových prostředků na závazky, nebo výši navržené Parlamentem, pokud je nižší; |
| --- | --- |

3.

výše prostředků na platby u všech nových pilotních projektů a přípravných akcí se stanoví na úrovni 50 % odpovídajících prostředků na závazky nebo na úrovni navržené Parlamentem, pokud je nižší; pokud jde o prodloužení stávajících pilotních projektů a přípravných akcí, rovná se výše prostředků na platby výši stanovené v návrhu rozpočtu a navýšené o 50 % odpovídajících nových prostředků na závazky, nebo výši navržené Parlamentem, pokud je nižší;

| 4. | Jsou odsouhlaseny tyto specifické částky prostředků na platby:






  a. | výše prostředků na platby u Fondu solidarity EU v roce 2014 se stanoví na 150 milionů EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

Jsou odsouhlaseny tyto specifické částky prostředků na platby:

a.

výše prostředků na platby u Fondu solidarity EU v roce 2014 se stanoví na 150 milionů EUR;

| b. | výše prostředků na platby u společných technologických iniciativ se stanoví ve výši navržené v návrhu na změnu 1/2014, přičemž výše prostředků na platby u mezinárodních dohod o rybolovu se stanoví ve výši navržené v návrhu na změnu 2/2014; |
| --- | --- |

b.

výše prostředků na platby u společných technologických iniciativ se stanoví ve výši navržené v návrhu na změnu 1/2014, přičemž výše prostředků na platby u mezinárodních dohod o rybolovu se stanoví ve výši navržené v návrhu na změnu 2/2014;

| c. | výše prostředků na platby v položce „Podpora mírového procesu a finanční pomoc Palestině a Agentuře OSN pro pomoc a podporu palestinským uprchlíkům (UNRWA)“ se stanoví na 200 milionů EUR; |
| --- | --- |

c.

výše prostředků na platby v položce „Podpora mírového procesu a finanční pomoc Palestině a Agentuře OSN pro pomoc a podporu palestinským uprchlíkům (UNRWA)“ se stanoví na 200 milionů EUR;

| d. | výše prostředků na platby u makroregionálních strategií na období 2014–2020 se stanoví ve výši 50 % výše prostředků na závazky stanovené v okruhu 1b v oddílu 1.3; |
| --- | --- |

d.

výše prostředků na platby u makroregionálních strategií na období 2014–2020 se stanoví ve výši 50 % výše prostředků na závazky stanovené v okruhu 1b v oddílu 1.3;

| e. | výše prostředků na platby u zvláštních výročních akcí se stanoví na úrovni prostředků na závazky stanovené v okruhu 1a v oddílu 1.3. |
| --- | --- |

e.

výše prostředků na platby u zvláštních výročních akcí se stanoví na úrovni prostředků na závazky stanovené v okruhu 1a v oddílu 1.3.

| 5. | Výše prostředků na platby stanovená v bodech 2 až 4 má v daných výdajových položkách čistý dopad ve výši 285 milionů EUR oproti postoji Rady k návrhu rozpočtu. S ohledem na rozdíl mezi celkovou výší prostředků na platby 135 504 613 000 EUR a postojem Rady k návrhu rozpočtu umožňuje zbývající částka 215 milionů EUR zvýšit prostředky na platby ve všech rozpočtových položkách s rozlišenými prostředky, pro něž nebyla stanovena v bodech 2 až 4 žádná zvláštní pravidla, a to úměrně podle rozdílu mezi návrhem rozpočtu předloženým Komisí a postojem Rady. |
| --- | --- |

5.

Výše prostředků na platby stanovená v bodech 2 až 4 má v daných výdajových položkách čistý dopad ve výši 285 milionů EUR oproti postoji Rady k návrhu rozpočtu. S ohledem na rozdíl mezi celkovou výší prostředků na platby 135 504 613 000 EUR a postojem Rady k návrhu rozpočtu umožňuje zbývající částka 215 milionů EUR zvýšit prostředky na platby ve všech rozpočtových položkách s rozlišenými prostředky, pro něž nebyla stanovena v bodech 2 až 4 žádná zvláštní pravidla, a to úměrně podle rozdílu mezi návrhem rozpočtu předloženým Komisí a postojem Rady.

Součástí celkového kompromisu je dohoda dohodovacího výboru na společném prohlášení o prostředcích na platby uvedeném v oddílu 3.1.

Rada bere na vědomí společné prohlášení Evropského parlamentu a Komise o prostředcích na platby uvedené v oddílu 3.2.

1.6   Rozpočtové poznámky

Veškeré změny, které provedly Evropský parlament a Rada ve znění rozpočtových poznámek, jsou odsouhlaseny s úpravami tak, jak jsou uvedeny v příloze I. Děje se tak s vědomím, že tyto poznámky nemohou změnit ani rozšířit stávající právní základy, ani zasahovat do administrativní autonomie institucí, a že příslušnou činnost lze pokrýt prostředky, které jsou k dispozici.

1.7   Nové rozpočtové položky

Není-li v těchto společných závěrech dohodnutých dohodovacím výborem nebo dohodnutých společně oběma složkami rozpočtového orgánu v rámci jejich čtení rozpočtu stanoveno jinak, zůstává rozpočtová nomenklatura navržená Komisí v návrhu rozpočtu a v návrzích na změnu 1 a 2/2014 beze změny, s výjimkou pilotních projektů a přípravných akcí.

Tyto společně dohodnuté změny v nomenklatuře se týkají následujících rozpočtových položek:

| Rozpočtová položka | Název |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Informace a vzdělávací akce pro organizace pracovníků |
| 04 03 01 06 | Informace, konzultace a účast zástupců podniků |
| 04 03 01 08 | Pracovní vztahy a sociální dialog |
| 15 02 01 | Podpora excelence a spolupráce v oblasti evropského vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, význam této podpory pro trh práce a účast mladých lidí na demokratickém životě Evropy |
| 15 02 01 01 | Vzdělávání a odborná příprava |
| 15 02 01 02 | Mládež |
| 15 02 10 | Zvláštní výroční akce: |
| 21 02 07 03 | Životní prostředí a změna klimatu |
| 21 02 07 04 | Udržitelná energetika |
| 21 02 07 05 | Lidský rozvoj |
| 21 02 07 06 | Zajišťování potravin a udržitelné zemědělství |
| 21 02 07 07 | Migrace a azyl |
| 21 02 08 03 | Občanská společnost v rozvoji |
| 21 02 08 04 | Místní orgány v oblasti rozvoje |
| 21 02 09 | Blízký východ |
| 21 02 10 | Střední Asie |
| 21 02 11 | Pan-Afrika |
| 21 02 12 | Latinská Amerika |
| 21 02 13 | Jižní Afrika |
| 21 02 14 | Asie |
| 21 02 15 | Afghánistán |
| 30 01 16 01 | Starobní důchody bývalých poslanců Evropského parlamentu |
| 30 01 16 02 | Invalidní důchody bývalých poslanců Evropského parlamentu |
| 30 01 16 03 | Pozůstalostní důchody bývalých poslanců Evropského parlamentu |

Rozpočtová položka

Název

04 03 01 05

Informace a vzdělávací akce pro organizace pracovníků

04 03 01 06

Informace, konzultace a účast zástupců podniků

04 03 01 08

Pracovní vztahy a sociální dialog

15 02 01

Podpora excelence a spolupráce v oblasti evropského vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, význam této podpory pro trh práce a účast mladých lidí na demokratickém životě Evropy

15 02 01 01

Vzdělávání a odborná příprava

15 02 01 02

Mládež

15 02 10

Zvláštní výroční akce:

21 02 07 03

Životní prostředí a změna klimatu

21 02 07 04

Udržitelná energetika

21 02 07 05

Lidský rozvoj

21 02 07 06

Zajišťování potravin a udržitelné zemědělství

21 02 07 07

Migrace a azyl

21 02 08 03

Občanská společnost v rozvoji

21 02 08 04

Místní orgány v oblasti rozvoje

21 02 09

Blízký východ

21 02 10

Střední Asie

21 02 11

Pan-Afrika

21 02 12

Latinská Amerika

21 02 13

Jižní Afrika

21 02 14

Asie

21 02 15

Afghánistán

30 01 16 01

Starobní důchody bývalých poslanců Evropského parlamentu

30 01 16 02

Invalidní důchody bývalých poslanců Evropského parlamentu

30 01 16 03

Pozůstalostní důchody bývalých poslanců Evropského parlamentu

Rozpočtové poznámky u nových rozpočtových položek týkajících se sociálního dialogu, jak je navrhla Komise, jsou uvedeny v příloze.

1.8   Rezervy

Je odsouhlasena rezerva ve výši 2 miliony EUR, kterou vytvořil Evropský parlament v rozpočtové položce 01 02 01 „Koordinace, dohled a komunikace ohledně hospodářské a měnové unie, včetně eura“.

1.9   Příjmy

Příjmová strana rozpočtu se schvaluje v podobě navržené Komisí v návrhu rozpočtu, ve znění návrhu na změnu 2/2014 a s úpravou odpovídající výši prostředků na platby dohodnuté v dohodovacím výboru.

2.   Rozpočet na rok 2013

Návrh opravného rozpočtu (NOR) 8/2013 je odsouhlasen s částkami, které navrhla Rada.

NOR 9/2013 je odsouhlasen v podobě navržené Radou, s těmito změnami:

| 1. | Je odsouhlaseno zvýšení prostředků o 200 milionů EUR s cílem naplnit nepokryté potřeby prostředků na platby v roce 2013 v oblasti výzkumu, a to v těchto rozpočtových položkách:








  v milionech EUR |
| --- | --- |
| Rozpočtová položka | Název | Zvýšení prostředků na platby v roce 2013 |
| 06 06 02 03 | Společný podnik SESAR | 12,458 milionu |
| 08 02 02 | Spolupráce – Zdraví – Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva | 17,981 milionu |
| 08 04 01 | Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie | 19,936 milionu |
| 08 06 01 | Spolupráce — Životní prostředí (včetně změny klimatu) | 2,804 milionu |
| 08 10 01 | Myšlenky | 41,884 milionu |
| 08 19 01 | Kapacity –– Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik | 0,406 milionu |
| 09 04 01 01 | Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – Spolupráce) | 40,813 milionu |
| 10 03 01 | Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska (JRC) | 0,406 milionu |
| 15 07 77 | Lidé | 63,313 milionu |
| Celkem | 200 milionů |

1.

Je odsouhlaseno zvýšení prostředků o 200 milionů EUR s cílem naplnit nepokryté potřeby prostředků na platby v roce 2013 v oblasti výzkumu, a to v těchto rozpočtových položkách:

v milionech EUR

Rozpočtová položka

Název

Zvýšení prostředků na platby v roce 2013

06 06 02 03

Společný podnik SESAR

12,458 milionu

08 02 02

Spolupráce – Zdraví – Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva

17,981 milionu

08 04 01

Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

19,936 milionu

08 06 01

Spolupráce — Životní prostředí (včetně změny klimatu)

2,804 milionu

08 10 01

Myšlenky

41,884 milionu

08 19 01

Kapacity –– Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik

0,406 milionu

09 04 01 01

Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – Spolupráce)

40,813 milionu

10 03 01

Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska (JRC)

0,406 milionu

15 07 77

Lidé

63,313 milionu

Celkem

200 milionů

| 2. | Je odsouhlasen přesun prostředků na platby v rozpočtu na rok 2013 v úhrnné výši 50 milionů EUR z těchto rozpočtových položek:










  v milionech EUR |
| --- | --- |
| Rozpočtová položka | Název | Přesuny prostředků na platby |
| Rozpočet 2013 | NOR č. 9/2013 | Rozdíl |
| 01 03 02 | Makrofinanční pomoc | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Výkonná agentura pro výzkum (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Výdaje související s výzkumnými pracovníky | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Další výdaje na řízení výzkumu | | | 15,739 |
| Celkem | | | 50,000 |

2.

Je odsouhlasen přesun prostředků na platby v rozpočtu na rok 2013 v úhrnné výši 50 milionů EUR z těchto rozpočtových položek:

v milionech EUR

Rozpočtová položka

Název

Přesuny prostředků na platby

Rozpočet 2013

NOR č. 9/2013

Rozdíl

01 03 02

Makrofinanční pomoc

10,000

04 05 01

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)

13,116

08 01 04 31

Výkonná agentura pro výzkum (REA)

3,915

08 01 05 01

Výdaje související s výzkumnými pracovníky

7,230

08 01 05 03

Další výdaje na řízení výzkumu

15,739

Celkem

50,000

Přesun prostředků na platby na výdaje na administrativní podporu ve výzkumu (kapitola 08 01) v roce 2013 se týká nerozlišených výdajů, což vede k odpovídajícímu snížení prostředků na závazky (o 26,9 milionu EUR) v posledních třech položkách ve výše uvedené tabulce.

Částka prostředků na platby ve výši 250 milionů EUR pro Fond solidarity EU je zapsána do rozpočtu na rok 2013, do rozpočtu na rok 2014 je pak zapsána částka prostředků na platby pro Fond solidarity EU ve výši 150 milionů EUR.

3.   Prohlášení

3.1   Společné prohlášení o prostředcích na platby

Evropský parlament, Rada a Komise připomínají svou sdílenou odpovědnost podle článku 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), jenž praví, že „Evropský parlament, Rada a Komise zajistí, aby Unie měla k dispozici finanční prostředky, které jí umožní plnit právní závazky vůči třetím stranám“.

Evropský parlament a Rada připomínají nutnost zajistit s ohledem na plnění rozpočtu řádný vývoj plateb, aby se předešlo abnormálnímu přesunu zbývajících závazků (RAL) do rozpočtu na rok 2015. V této souvislosti využijí v případě potřeby různé mechanismy pružnosti uvedené v nařízení o VFR, mimo jiné v článku 13.

Evropský parlament a Rada souhlasí s tím, aby byla výše prostředků na platby pro rok 2014 stanovena na 135 504 613 000 EUR. Žádají Komisi, aby zahájila veškeré potřebné kroky na základě ustanovení návrhu nařízení o VFR a finančního nařízení s cílem pokrýt odpovědnost uloženou Smlouvou, a zejména aby poté, co zváží možnosti přerozdělení příslušných prostředků, zejména s ohledem na případné očekávané nevyčerpání prostředků (čl. 41 odst. 2 finančního nařízení), požádala o dodatečné prostředky na platby v opravném rozpočtu, pokud prostředky zapsané do rozpočtu na rok 2014 nestačí na pokrytí výdajů.

Evropský parlament a Rada přijmou postoj k jakémukoli návrhu opravného rozpočtu co nejrychleji, aby se zabránilo případnému výpadku v prostředcích na platby. Evropský parlament a Rada se dále zavazují urychleně zpracovat jakýkoli možný převod prostředků na platby, včetně převodů napříč okruhy finančního rámce, aby byly prostředky na platby zapsané do rozpočtu co nejlépe využity a odpovídaly skutečnému plnění a potřebám.

Evropský parlament, Rada a Komise budou v průběhu roku aktivně sledovat stav plnění rozpočtu na rok 2014, zejména v podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost) a v oblasti rozvoje venkova v okruhu 2 (Udržitelný růst: přírodní zdroje). Budou tak činit prostřednictvím interinstitucionálních schůzek svolaných za tímto účelem, v souladu s bodem 36 přílohy interinstitucionální dohody, aby zkontrolovaly provádění plateb a aktualizované předpovědi.

3.2   Prohlášení Evropského parlamentu a Komise o prostředcích na platby

Evropský parlament a Komise připomínají nutnost zvláštní a maximální flexibility v rámci VFR na období 2014–2020. Změny navrhovaných právních základů, na kterých se dohodl legislativní orgán, způsobí další tlak na stropy plateb ve VFR na období 2014–2020. V rámci finalizace souboru legislativních textů pro politiku soudržnosti na období 2014–2020 a s ohledem na možný dopad iniciativy na podporu malých a středních podniků vydala Komise prohlášení o dopadu dohody dosažené ohledně výkonnostní rezervy a výše předběžného financování na potřeby v oblasti plateb. Celkový dopad těchto změn na dodatečné prostředky na platby ve VFR na období 2014–2020 bude sice zřejmě omezený, Komise však uvedla, že roční výkyvy v celkové výši plateb budou zvládány prostřednictvím využití celkového rozpětí u plateb. V případě potřeby může Komise také využít nástroj pružnosti a rozpětí pro nepředvídané události dohodnuté v návrhu nařízení o VFR.

Komise má proto v úmyslu navrhnout nápravná opatření s ohledem na plnění rozpočtu a do té míry, jak to bude potřebné, využít veškeré nástroje, které nabízí nový VFR. Konkrétně v průběhu roku 2014 může být Komise nucena navrhnout využití rozpětí pro nepředvídané události v souladu s článkem 13 návrhu nařízení o VFR.

3.3   Prohlášení Rady o prostředcích na platby

Rada připomíná, že zvláštní nástroje mohou být aktivovány pouze za účelem řešení skutečně nepředvídaných okolností.

Připomíná, že rozpětí pro nepředvídané události nesmí vést k překročení celkových stropů prostředků na závazky a na platby.

Co se týče dalších zvláštních nástrojů, připomíná Rada, že čl. 3 odst. 2 návrhu nařízení o VFR uvádí, že prostředky na závazky mohou být do rozpočtu zapsány i nad rámec stropů příslušných okruhů.

3.4   Společné prohlášení o decentralizovaných agenturách

Evropský parlament, Rada a Komise připomínají význam postupného snižování počtu zaměstnanců všech orgánů, institucí a agentur EU o 5 % v průběhu pěti let, jak bylo dohodnuto v bodě 23 návrhu interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení.

Evropský parlament a Rada se zavazují, že v období 2013–2017 přistoupí k výše uvedenému 5 % postupnému snižování počtu zaměstnanců, zároveň však kladou důraz na řádné fungování agentur, aby mohly plnit úkoly, které jim legislativní orgán svěřil. V tomto směru se domnívají, že mohou být zapotřebí další opatření, a to i strukturální, aby bylo dosaženo tohoto snížení u decentralizovaných agentur. V této souvislosti bude Komise i nadále posuzovat možnosti sloučení či uzavření některých stávajících agentur a případně dalších způsobů, jak dosáhnout synergií.

V návaznosti na činnost interinstitucionální pracovní skupiny, jejímž výsledkem byl společný přístup k decentralizovaným agenturám dohodnutý v červenci 2012, se Evropský parlament, Rada a Komise shodují na potřebě přísnější a pravidelnější kontroly vývoje decentralizovaných agentur, aby byl zajištěn koherentní přístup. Aniž by tím byly dotčeny jejich pravomoci, dohodly se na vytvoření zvláštní interinstitucionální pracovní skupiny s cílem definovat na základě objektivních kritérií jasný směr vývoje agentur. Tato skupina by měla především projednat:

| — | individuální posouzení plánů pracovních míst; |
| --- | --- |

—

individuální posouzení plánů pracovních míst;

| — | možnosti poskytnutí odpovídajících prostředků a zaměstnanců pro dodatečné úkoly, které jednotlivým agenturám svěřil legislativní orgán; |
| --- | --- |

—

možnosti poskytnutí odpovídajících prostředků a zaměstnanců pro dodatečné úkoly, které jednotlivým agenturám svěřil legislativní orgán;

| — | zacházení s agenturami, které jsou plně či částečně financovány z poplatků; |
| --- | --- |

—

zacházení s agenturami, které jsou plně či částečně financovány z poplatků;

| — | administrativní strukturu agentur, modely financování, zacházení s účelově vázanými příjmy; |
| --- | --- |

—

administrativní strukturu agentur, modely financování, zacházení s účelově vázanými příjmy;

| — | přehodnocení potřeb; možné sloučení či uzavření agentur; převod úkolů na Komisi. |
| --- | --- |

—

přehodnocení potřeb; možné sloučení či uzavření agentur; převod úkolů na Komisi.

Evropský parlament a Rada řádně zohlední výsledky, kterých tato interinstitucionální pracovní skupina dosáhne, při svých jednáních v roli legislativního a rozpočtového orgánu.

3.5   Společné prohlášení k okruhu 5 a úpravám platů

Evropský parlament a Rada se dohodly, že dokud nebude znám rozsudek v případech, které projednává Evropský soudní dvůr, nebudou v této fázi do rozpočtu na rok 2014 zapsány prostředky na navrhované úpravy platů ve výši 1,7 % za rok 2011 a 1,7 % za rok 2012.

Pokud Soudní dvůr rozhodne ve prospěch Komise, předloží Komise v roce 2014 návrh opravného rozpočtu na pokrytí navrhovaných úprav platů pro všechny oddíly. Za těchto okolností se Evropský parlament a Rada zavazují, že budou v otázkách týkajících se příslušného návrhu opravného rozpočtu jednat bezodkladně.

3.6   Společné prohlášení o zvláštních zástupcích EU

Parlament a Rada se dohodly, že zváží převod prostředků pro zvláštní zástupce Evropské unie z rozpočtu Komise (oddíl III) do rozpočtu Evropské služby pro vnější činnost (oddíl X) v rámci rozpočtového procesu pro rok 2015.

Příloha 1 – Úprava rozpočtových poznámek

S ohledem na oddíl 1.6 společných závěrů jsou ve srovnání s rozpočtovými poznámkami, které odhlasovala Rada a Parlament, dohodnuty následující úpravy:

Okruh 1A

| 04 03 01 05 | Informační a vzdělávací opatření pro zaměstnanecké organizace |
| --- | --- |

04 03 01 05

Informační a vzdělávací opatření pro zaměstnanecké organizace

Poznámky

Tyto prostředky jsou určeny k pokrytí výdajů na informační a vzdělávací opatření pro zaměstnanecké organizace, včetně zástupců zaměstnaneckých organizací v kandidátských zemích, související se zaváděním akcí
  s činnostmi Unie v rámci realizace
  o sociálním rozměru
  sociálního rozměru Unie. Tato opatření by měla zaměstnaneckým organizacím pomoci při řešení obecných úkolů, před nimiž stojí evropská politika zaměstnanosti a sociální politika, jak jsou stanoveny v rámci strategie Evropa 2020 a sociální agendy a v rámci iniciativ Unie s cílem řešit dopady hospodářské krize.

Tyto prostředky jsou kromě toho výslovně určeny na podporu pracovních programů Evropského odborového institutu (ETUI) a Evropského centra pro záležitosti zaměstnanců (EZA), které mají vzdělávacími opatřeními a výzkumem prováděným na evropské úrovni podporovat budování kapacit, a to i v kandidátských zemích, s cílem dosáhnout většího zapojení zástupců zaměstnanců do rozhodovacího procesu.

Tyto prostředky jsou určeny zejména na pokrytí těchto činností:

| — | podpora pracovních programů dvou konkrétních odborových institutů, ETUI (Evropský odborový institut) a EZA (Evropské centrum pro záležitosti zaměstnanců), které byly zřízeny s cílem usnadňovat budování kapacit formou vzdělávání a výzkumu na evropské úrovni a zlepšovat účast zástupců zaměstnanců na evropské správě věcí veřejných, |
| --- | --- |

—

podpora pracovních programů dvou konkrétních odborových institutů, ETUI (Evropský odborový institut) a EZA (Evropské centrum pro záležitosti zaměstnanců), které byly zřízeny s cílem usnadňovat budování kapacit formou vzdělávání a výzkumu na evropské úrovni a zlepšovat účast zástupců zaměstnanců na evropské správě věcí veřejných,

| — | informační a vzdělávací opatření pro zaměstnanecké organizace, včetně zástupců zaměstnaneckých organizací v kandidátských zemích, související s prováděním akcí Unie v rámci realizace sociálního rozměru Unie, |
| --- | --- |

—

informační a vzdělávací opatření pro zaměstnanecké organizace, včetně zástupců zaměstnaneckých organizací v kandidátských zemích, související s prováděním akcí Unie v rámci realizace sociálního rozměru Unie,

| — | opatření zapojující zástupce sociálních partnerů v kandidátských zemích se specifickým cílem podporovat sociální dialog na úrovni Unie; rovněž jsou určeny na podporu rovného zastoupení žen a mužů v rozhodovacích orgánech zaměstnaneckých organizací. |
| --- | --- |

—

opatření zapojující zástupce sociálních partnerů v kandidátských zemích se specifickým cílem podporovat sociální dialog na úrovni Unie; rovněž jsou určeny na podporu rovného zastoupení žen a mužů v rozhodovacích orgánech zaměstnaneckých organizací.

Právní základ

Úloha vyplývající ze zvláštních pravomocí, které byly Komisi bezprostředně svěřeny Smlouvou o fungování Evropské unie podle článku 154.

Úmluva uzavřená v roce 1959 mezi Vysokým úřadem společenství ESUO a Mezinárodním informačním centrem o bezpečnosti při práci (CIS) Mezinárodního úřadu práce.

Směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1) a jednotlivé související směrnice.

Směrnice Rady 92/29/EHS ze dne 31. března 1992 o minimálních bezpečnostních a zdravotních předpisech pro zlepšení lékařské péče na palubách plavidel (Úř. věst. L 113, 30.4.1992, s. 19).

| 04 03 01 06 | Informování, konzultace a účast zástupců podniků |
| --- | --- |

04 03 01 06

Informování, konzultace a účast zástupců podniků

Poznámky

Tyto prostředky by měly poskytnout finanční prostředky na činnost podporující rozvoj zapojení zaměstnanců v podnicích, a to podporou směrnic 97/74/ES a 2009/38/ES o evropských radách zaměstnanců, směrnic 2001/86/ES a 2003/72/ES o zapojení zaměstnanců do evropské společnosti a do evropské družstevní společnosti, směrnice 2002/14/ES, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství, a článku 16 směrnice 2005/56/ES o přeshraničních fúzích kapitálových společností.

Tyto prostředky pokrývají financování opatření na posílení nadnárodní spolupráce mezi zástupci zaměstnanců a zaměstnavatelů ohledně informací, konzultací a účasti zaměstnanců v rámci společností působících ve více než jednom členském státě. V tomto kontextu lze rovněž financovat krátkodobé vzdělávací kurzy pro vyjednávače a zástupce, kteří přicházejí do styku s přeshraničními informačními, konzultačními a členskými orgány, jakož i akce týkající se zástupců sociálních partnerů v kandidátských zemích. Lze je rovněž použít k financování opatření s cílem umožnit sociálním partnerům uplatňovat práva a dostát povinnostem, pokud jde o zapojení zaměstnanců, zejména v rámci evropských rad zaměstnanců a malých a středních podniků, aby se seznámili s nadnárodními podnikovými dohodami a posílila se jejich spolupráce s ohledem na právo Unie týkající se zapojení zaměstnanců.

Tyto prostředky lze kromě toho použít k financování opatření, která napříč členskými státy usilují o rozvoj odborných znalostí týkajících se zapojení zaměstnanců, podporu spolupráce příslušných orgánů a zúčastněných stran a posilování vztahů s orgány Unie, aby se zlepšilo provádění a účinnost právních předpisů EU o zapojení zaměstnanců.

Tyto prostředky jsou určeny zejména na pokrytí těchto činností:

| — | opatření stanovící podmínky sociálního dialogu v podnicích a vhodné zapojení zaměstnanců v podnicích, jak uvádí směrnice 2009/38/ES o evropské radě zaměstnanců, směrnice 2001/86/ES o zapojení zaměstnanců do evropské společnosti a 2003/72/ES o zapojení zaměstnanců do evropské družstevní společnosti, směrnice 2002/14/ES, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství, směrnice 98/59/ES o hromadném propouštění a článek 16 směrnice 2005/56/ES o přeshraničních fúzích kapitálových společností, |
| --- | --- |

—

opatření stanovící podmínky sociálního dialogu v podnicích a vhodné zapojení zaměstnanců v podnicích, jak uvádí směrnice 2009/38/ES o evropské radě zaměstnanců, směrnice 2001/86/ES o zapojení zaměstnanců do evropské společnosti a 2003/72/ES o zapojení zaměstnanců do evropské družstevní společnosti, směrnice 2002/14/ES, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství, směrnice 98/59/ES o hromadném propouštění a článek 16 směrnice 2005/56/ES o přeshraničních fúzích kapitálových společností,

| — | v této souvislosti mohou být financovány iniciativy na posílení nadnárodní spolupráce mezi zástupci zaměstnanců a zaměstnavatelů, pokud jde o informování a účast zaměstnanců a konzultace s nimi ve společnostech působících ve více členských státech a krátká školení pro vyjednávače a zástupce v nadnárodních informačních a konzultačních subjektech; mohou být zapojeni i sociální partneři z kandidátských zemí, |
| --- | --- |

—

v této souvislosti mohou být financovány iniciativy na posílení nadnárodní spolupráce mezi zástupci zaměstnanců a zaměstnavatelů, pokud jde o informování a účast zaměstnanců a konzultace s nimi ve společnostech působících ve více členských státech a krátká školení pro vyjednávače a zástupce v nadnárodních informačních a konzultačních subjektech; mohou být zapojeni i sociální partneři z kandidátských zemí,

| — | opatření s cílem umožnit sociálním partnerům uplatňovat práva a dostát povinnostem, pokud jde o zapojení zaměstnanců, zejména v rámci evropských rad zaměstnanců, aby se seznámili s nadnárodními podnikovými dohodami a posílila se jejich spolupráce s ohledem na právo Unie týkající se zapojení zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

opatření s cílem umožnit sociálním partnerům uplatňovat práva a dostát povinnostem, pokud jde o zapojení zaměstnanců, zejména v rámci evropských rad zaměstnanců, aby se seznámili s nadnárodními podnikovými dohodami a posílila se jejich spolupráce s ohledem na právo Unie týkající se zapojení zaměstnanců,

| — | činnosti podporující rozvoj zapojení zaměstnanců v podnicích, |
| --- | --- |

—

činnosti podporující rozvoj zapojení zaměstnanců v podnicích,

| — | inovativní akce související se zapojením zaměstnanců s cílem podpořit předjímání změn a prevenci a řešení sporů, především v souvislosti s restrukturalizací, fúzemi, převzetími a přemisťováním podniků a skupin podniků působících v celé Unii, |
| --- | --- |

—

inovativní akce související se zapojením zaměstnanců s cílem podpořit předjímání změn a prevenci a řešení sporů, především v souvislosti s restrukturalizací, fúzemi, převzetími a přemisťováním podniků a skupin podniků působících v celé Unii,

| — | opatření na posílení spolupráce sociálních partnerů na rozvoji zapojení zaměstnanců na přípravě řešení důsledků hospodářské krize, jako je hromadné propouštění nebo nutnost přeorientovat se na inkluzivní, udržitelnou a nízkouhlíkovou ekonomiku, |
| --- | --- |

—

opatření na posílení spolupráce sociálních partnerů na rozvoji zapojení zaměstnanců na přípravě řešení důsledků hospodářské krize, jako je hromadné propouštění nebo nutnost přeorientovat se na inkluzivní, udržitelnou a nízkouhlíkovou ekonomiku,

| — | nadnárodní výměna informací a osvědčených postupů v záležitostech souvisejících se sociálním dialogem na úrovni podniku. |
| --- | --- |

—

nadnárodní výměna informací a osvědčených postupů v záležitostech souvisejících se sociálním dialogem na úrovni podniku.

Právní základ

Úloha vyplývající ze zvláštních pravomocí, které byly Komisi bezprostředně svěřeny Smlouvou o fungování Evropské unie podle článků 154 a 155.

Směrnice Rady 97/74/ES ze dne 15. prosince 1997, kterou se oblast působnosti směrnice 94/45/ES o zřízení evropské Rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství rozšiřuje na Spojené království Velké Británie a Severního Irska (Úř. věst. L 10, 16.1.1998, s. 22).

Směrnice Rady 2001/86/ES ze dne 8. října 2001, kterou se doplňuje statut evropské společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců (Úř. věst. L 294, 10.11.2001, s. 22).

Směrnice 98/59/ES o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění (Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16).

Směrnice 2001/23/ES o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů (Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 16).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství (Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 29).

Směrnice Rady 2003/72/ES ze dne 22. července 2003, kterou se doplňuje statut evropské družstevní společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců (Úř. věst. L 207, 18.8.2003, s. 25).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností (Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 1).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/38/ES ze dne 6. května 2009 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na úrovni Společenství a skupinách podniků působících na úrovni Společenství (přepracované znění) (Úř. věst. L 122, 16.5.2009, s. 28).

Úmluva uzavřená v roce 1959 mezi Vysokým úřadem společenství ESUO a Mezinárodním informačním centrem o bezpečnosti při práci (CIS) Mezinárodního úřadu práce.

| 04 03 01 08 | Pracovněprávní vztahy a sociální dialog |
| --- | --- |

04 03 01 08

Pracovněprávní vztahy a sociální dialog

Poznámky

Cílem této činnosti je posílit úlohu sociálního dialogu a podporovat přijímání dohod a dalších společných opatření mezi sociálními partnery na úrovni EU.
  Tyto prostředky mají pokrýt financování účasti sociálních partnerů
  Financovaná opatření by měla pomoci organizacím sociálních partnerů při řešení
  na evropské strategii zaměstnanosti a jejich podílu na řešení obecných úkolů, před nimiž stojí evropská politika zaměstnanosti a sociální politika, jak jsou stanoveny v rámci strategie Evropa 2020, v sociální agendě
  a v rámci iniciativ Unie s cílem řešit dopady hospodářské krize a přispět ke zlepšení a šíření povědomí o institucích a postupech v oblasti pracovněprávních vztahů. Jsou určeny k pokrytí grantů na podporu sociálního dialogu napříč odvětvími a sektory podle článku 154 Smlouvy o fungování Evropské unie. Prostředky se proto použijí k financování konzultací, setkání, jednání a dalších operací zaměřených na dosažení těchto cílů.

Kromě toho, jsou tyto prostředky určeny na pokrytí podpor akcí v oblasti průmyslových vztahů, zejména těch, které se zaměřují na rozvoj odborné způsobilosti a výměny informací týkajících se Unie.

Tyto prostředky jsou též určeny na pokrytí financování opatření zahrnujících zástupce sociálních partnerů v kandidátských zemích, s konkrétním cílem podpořit sociální dialog na úrovni Unie. Při plnění těchto cílů je uplatňován přístup zohledňující otázku genderu, a proto mají sloužit k podpoře rovného zastoupení žen a mužů v rozhodovacích orgánech odborových svazů i organizací zaměstnavatelů. Tyto poslední dvě složky jsou průřezové povahy.

Na základě těchto cílů byly zřízeny dva podprogramy:

| — | podpora evropského sociálního dialogu, |
| --- | --- |

—

podpora evropského sociálního dialogu,

| — | zvýšení odborné způsobilosti v pracovně-právních vztazích. |
| --- | --- |

—

zvýšení odborné způsobilosti v pracovně-právních vztazích.

Tyto prostředky jsou určeny zejména na pokrytí těchto činností:

| — | studie, konzultace, schůzky odborníků, jednání, informace, publikace a další činnosti přímo spojené s dosažením výše uvedeného cíle či opatření dle této položky, a navíc veškeré další výdaje na technickou a správní pomoc, která nezahrnuje úkoly veřejné správy zadané Komisí externím dodavatelům dle jednotlivých smluv o poskytování služeb, |
| --- | --- |

—

studie, konzultace, schůzky odborníků, jednání, informace, publikace a další činnosti přímo spojené s dosažením výše uvedeného cíle či opatření dle této položky, a navíc veškeré další výdaje na technickou a správní pomoc, která nezahrnuje úkoly veřejné správy zadané Komisí externím dodavatelům dle jednotlivých smluv o poskytování služeb,

| — | opatření zavedená sociálními partnery na podporu sociálního dialogu (včetně kapacit sociálních partnerů) na meziodvětvové a odvětvové úrovni, |
| --- | --- |

—

opatření zavedená sociálními partnery na podporu sociálního dialogu (včetně kapacit sociálních partnerů) na meziodvětvové a odvětvové úrovni,

| — | opatření na podporu znalostí o institucích činných v oblasti pracovněprávních vztahů a postupech v celé EU a šíření výsledků, |
| --- | --- |

—

opatření na podporu znalostí o institucích činných v oblasti pracovněprávních vztahů a postupech v celé EU a šíření výsledků,

| — | opatření zapojující zástupce sociálních partnerů v kandidátských zemích se specifickým cílem podporovat sociální dialog na úrovni Unie; cílem je rovněž podporovat rovné zastoupení žen a mužů v rozhodovacích orgánech odborových svazů i organizací zaměstnavatelů, |
| --- | --- |

—

opatření zapojující zástupce sociálních partnerů v kandidátských zemích se specifickým cílem podporovat sociální dialog na úrovni Unie; cílem je rovněž podporovat rovné zastoupení žen a mužů v rozhodovacích orgánech odborových svazů i organizací zaměstnavatelů,

| — | akce na podporu opatření v oblasti pracovněprávních vztahů, zejména opatření, jejichž cílem je rozvíjet odbornost a výměnu informací souvisejících s Unií. |
| --- | --- |

—

akce na podporu opatření v oblasti pracovněprávních vztahů, zejména opatření, jejichž cílem je rozvíjet odbornost a výměnu informací souvisejících s Unií.

Právní základ

Úloha vyplývající ze zvláštních pravomocí, které byly Komisi bezprostředně svěřeny Smlouvou o fungování Evropské unie podle článků 154 a 155.

| 15 02 10 | Zvláštní výroční akce |
| --- | --- |

15 02 10

Zvláštní výroční akce

Poznámky

K této rozpočtové položce jsou následující poznámky:

Vkládá se následující text:

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí nákladů na dokončení opatření, která jsou podporována jako zvláštní výroční sportovní akce.

Zvláštní výroční akce: Evropský týden pohybu

Závazky: 1 000 000 EUR; Platby: 1 000 000 EUR

Evropský týden pohybu je významnou celoevropskou akcí propagující amatérský sport a tělesnou aktivitu a jejich pozitivní dopad na evropské občany a společnost.

Týden pohybu 2014 je součástí vize usilující o to, aby do roku 2020 aktivně sportovalo a cvičilo o 100 milionů Evropanů více, přičemž iniciativa má vzejít „zdola“, kdy do rozsáhlé oslavy sportu a tělesné aktivity budou zapojeny místní komunity, sportovní kluby, školy, pracoviště a města. Tato akce je nedílnou součástí evropské kampaně NowWeMove, a tudíž trvale přispívá k tomu, aby byli evropští občané fyzicky aktivnější a zdravější.

Týden pohybu 2014 bude zahrnovat nejméně 300 akcí ve všech 28 členských státech EU a nejméně ve 150 městech a v jeho rámci budou zahajovány nové iniciativy v oblasti sportu a tělesné aktivity a bude upozorněno na nesčetné již úspěšně probíhající akce.

Zvláštní výroční akce: Evropské letní hry speciálních olympiád v belgických Antverpách v roce 2014

Závazky: 2 000 000 EUR; Platby: 2 000 000 EUR

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí nákladů na opatření, která jsou podporována jako zvláštní výroční akce. Částka ve výši 2 000 000 EUR je přidělena na spolufinancování Evropských letních her speciálních olympiád v belgických Antverpách (13.–20. září 2014), které se konají vždy jednou za několik let. Tyto finanční prostředky umožní atletům ze všech 28 členských států trénink, přípravu i samotnou účast na těchto hrách v Belgii.

Akce se zúčastní 2 000 sportovců a jejich delegace z 58 zemí a soutěže budou probíhat 10 dní. K jedinečnosti tohoto zápolení v mnoha sportech napomůže více než 4 000 dobrovolníků. Vedle sportovního programu budou pořádány další vědecké, vzdělávací a rodinné programy. V Antverpách se bude konat vlastní soutěž a dočasný domov sportovcům poskytne na 30 belgických měst. Před konáním her, v jejich průběhu a po jejich skončení se uskuteční mnoho speciálních akcí.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Mobilizace prostředků z nástroje pružnosti – financování programů strukturálních fondů pro Kypr

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozpočtu na rozpočtový rok 2014 (COM(2013)0450), který předložila Komise dne 28. června 2013 a který byl pozměněn návrhem na změnu č. 1 předloženým Komisí dne 18. září 2013 (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozpočtu na rozpočtový rok 2014 (COM(2013)0450), který předložila Komise dne 28. června 2013 a který byl pozměněn návrhem na změnu č. 1 předloženým Komisí dne 18. září 2013 (COM(2013)0644),

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0647 – C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0647 – C7-0302/2013),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1), a zejména na článek 11 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1), a zejména na článek 11 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (2), a zejména na bod 12 uvedené dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (2), a zejména na bod 12 uvedené dohody,

| — | s ohledem na svůj postoj k souhrnnému rozpočtu na rok 2014 přijatý dne 23. října 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svůj postoj k souhrnnému rozpočtu na rok 2014 přijatý dne 23. října 2013,

| — | s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 12. listopadu 2013 (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 12. listopadu 2013 (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0388/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že po posouzení všech možností pro přerozdělení prostředků na závazky v rámci podokruhu 1b se zdá být nutné uvolnit na závazky prostředky z nástroje pružnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že po posouzení všech možností pro přerozdělení prostředků na závazky v rámci podokruhu 1b se zdá být nutné uvolnit na závazky prostředky z nástroje pružnosti,

| B. | vzhledem k tomu, že Komise navrhla uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby se v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 doplnilo financování nad úroveň stropu stanoveného pro podokruh 1b o 78 380 000 EUR, které se použijí na financování programů strukturálních fondů pro Kypr s cílem poskytnout Kypru na rok 2014 dodatečný příděl ze strukturálních fondů v celkové výši 100 000 000 EUR; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Komise navrhla uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby se v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2014 doplnilo financování nad úroveň stropu stanoveného pro podokruh 1b o 78 380 000 EUR, které se použijí na financování programů strukturálních fondů pro Kypr s cílem poskytnout Kypru na rok 2014 dodatečný příděl ze strukturálních fondů v celkové výši 100 000 000 EUR;

| 1. | konstatuje, že přes omezené zvýšení prostředků na závazky v omezeném počtu rozpočtových položek a několik snížení v jiných rozpočtových položkách, stropy podokruhu 1b v roce 2014 v prostředcích na závazky neumožňují odpovídající financování důležitých a naléhavých politických priorit Unie prosazovaných Parlamentem a Radou; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že přes omezené zvýšení prostředků na závazky v omezeném počtu rozpočtových položek a několik snížení v jiných rozpočtových položkách, stropy podokruhu 1b v roce 2014 v prostředcích na závazky neumožňují odpovídající financování důležitých a naléhavých politických priorit Unie prosazovaných Parlamentem a Radou;

| 2. | souhlasí s uvolněním prostředků na závazky z nástroje pružnosti na financování – v rámci podokruhu 1b – programů strukturálních fondů pro Kypr, a to v celkové výši 89 330 000 EUR; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s uvolněním prostředků na závazky z nástroje pružnosti na financování – v rámci podokruhu 1b – programů strukturálních fondů pro Kypr, a to v celkové výši 89 330 000 EUR;

| 3. | opakuje, že uvolnění prostředků z tohoto nástroje, jak je uvedeno v článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013, opět poukazuje na zásadní potřebu stále větší flexibility rozpočtu Unie; |
| --- | --- |

3.

opakuje, že uvolnění prostředků z tohoto nástroje, jak je uvedeno v článku 11 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013, opět poukazuje na zásadní potřebu stále větší flexibility rozpočtu Unie;

| 4. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

4.

schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 6. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi. |
| --- | --- |

6.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí 2014/97/EU.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Návrh opravného rozpočtu č. 9/2013: Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU pro Rumunsko (sucho a lesní požáry v roce 2012) a pro Německo, Rakousko a Českou republiku (záplavy v květnu a červnu roku 2013)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 9/2013 na rozpočtový rok 2013, oddíl III – Komise (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1),

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013, přijatý s konečnou platností dne 12. prosince 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013, přijatý s konečnou platností dne 12. prosince 2012 (2),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3) (dále jen „IID“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3) (dále jen „IID“),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 9/2013 na rozpočtový rok 2013, který Komise přijala dne 3. října 2013 (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 9/2013 na rozpočtový rok 2013, který Komise přijala dne 3. října 2013 (COM(2013)0691),

| — | s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 9/2013, který Rada přijala dne 30. října 2013 (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 9/2013, který Rada přijala dne 30. října 2013 (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | a ohledem na společné závěry schválené dohodovacím výborem dne 12. listopadu 2013 (4), |
| --- | --- |

—

a ohledem na společné závěry schválené dohodovacím výborem dne 12. listopadu 2013 (4),

| — | s ohledem na článek 75b jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 75b jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0390/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že předmětem návrhu opravného rozpočtu č. 9 n (NOR č. 9/2013) na rok 2013 je uvolnění prostředků na závazky a prostředků na platby ve výši 400,5 milionu EUR z Fondu solidarity EU ve prospěch Rumunska v souvislosti se suchem a lesními požáry v létě roku 2012 a ve prospěch Německa, Rakouska a České republiky v souvislosti s povodněmi v květnu a červnu roku 2013, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že předmětem návrhu opravného rozpočtu č. 9 n (NOR č. 9/2013) na rok 2013 je uvolnění prostředků na závazky a prostředků na platby ve výši 400,5 milionu EUR z Fondu solidarity EU ve prospěch Rumunska v souvislosti se suchem a lesními požáry v létě roku 2012 a ve prospěch Německa, Rakouska a České republiky v souvislosti s povodněmi v květnu a červnu roku 2013,

| B. | vzhledem k tomu, že účelem NOR č. 9/2013 je formálně zapsat tyto rozpočtové prostředky do rozpočtu na rok 2013, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že účelem NOR č. 9/2013 je formálně zapsat tyto rozpočtové prostředky do rozpočtu na rok 2013,

| 1. | bere na vědomí NOR č. 9/2013, jak jej předložila Komise; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí NOR č. 9/2013, jak jej předložila Komise;

| 2. | vyzývá Radu, aby již nepředkládala své postoje podle čl. 314 odst. 3 Smlovy o fungování Evropské unie ve formě právních aktů („rozhodnutí“), protože podle výkladu, který podal Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 17. září 2013 ve věci C-77/11 Rada v. Parlament, není takový postup v souladu s článkem 314 Smlovy o fungování EU; připomíná, že postoj podle čl. 314 odst. 3 Smlovy o fungování EU je přípravným aktem a je platný od data svého přijetí; zdůrazňuje, že zamítne a nevezme na vědomí jakékoli ustanovení, jímž by chtěla Rada podmínit platnost svého postoje v rámci rozpočtového procesu tím, že Parlament nejprve schválí jiný rozpočet, opravný rozpočet nebo legislativní akt; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby již nepředkládala své postoje podle čl. 314 odst. 3 Smlovy o fungování Evropské unie ve formě právních aktů („rozhodnutí“), protože podle výkladu, který podal Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 17. září 2013 ve věci C-77/11 Rada v. Parlament, není takový postup v souladu s článkem 314 Smlovy o fungování EU; připomíná, že postoj podle čl. 314 odst. 3 Smlovy o fungování EU je přípravným aktem a je platný od data svého přijetí; zdůrazňuje, že zamítne a nevezme na vědomí jakékoli ustanovení, jímž by chtěla Rada podmínit platnost svého postoje v rámci rozpočtového procesu tím, že Parlament nejprve schválí jiný rozpočet, opravný rozpočet nebo legislativní akt;

| 3. | vyslovuje politování nad postojem Rady k NOR č. 9/2013, který mění návrh Komise tak, že uvolnění prostředků z fondu má být v plném rozsahu financováno přesunem prostředků z rozpočtových položek, v nichž se podle očekávání nepodaří do konce roku 2013 vyčerpat prostředky – tyto položky označila Komise ve svém návrhu globálního převodu za rok 2013 (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

vyslovuje politování nad postojem Rady k NOR č. 9/2013, který mění návrh Komise tak, že uvolnění prostředků z fondu má být v plném rozsahu financováno přesunem prostředků z rozpočtových položek, v nichž se podle očekávání nepodaří do konce roku 2013 vyčerpat prostředky – tyto položky označila Komise ve svém návrhu globálního převodu za rok 2013 (DEC 26/2013);

| 4. | podporuje dohodu dosaženou dne 12. listopadu 2013 v rámci dohodovacího výboru, že toto uvolnění prostředků bude financováno až do výše 250,5 milionu EUR přesunem prostředků a částka 150 milionů EUR v roce 2014 novými prostředky; s uspokojením konstatuje, že to umožní financovat potřeby v oblasti výzkumu, které byly v globálním převodu stanoveny na 200 milionů EUR, a bude tak zejména možno podepsat ještě letos několik nových smluv na výzkum; |
| --- | --- |

4.

podporuje dohodu dosaženou dne 12. listopadu 2013 v rámci dohodovacího výboru, že toto uvolnění prostředků bude financováno až do výše 250,5 milionu EUR přesunem prostředků a částka 150 milionů EUR v roce 2014 novými prostředky; s uspokojením konstatuje, že to umožní financovat potřeby v oblasti výzkumu, které byly v globálním převodu stanoveny na 200 milionů EUR, a bude tak zejména možno podepsat ještě letos několik nových smluv na výzkum;

| 5. | zdůrazňuje nicméně, že stále setrvává na svém zásadním postoji v tom smyslu, že finanční prostředky na zvláštní nástroje, jako je Fond solidarity EU, by měly být zapisovány do rozpočtu nad rámec stropů víceletého finančního rámce, a nepodporuje jednostranné prohlášení Rady o prostředcích na platby připojené ke společným závěrům k rozpočtu na rok 2014; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje nicméně, že stále setrvává na svém zásadním postoji v tom smyslu, že finanční prostředky na zvláštní nástroje, jako je Fond solidarity EU, by měly být zapisovány do rozpočtu nad rámec stropů víceletého finančního rámce, a nepodporuje jednostranné prohlášení Rady o prostředcích na platby připojené ke společným závěrům k rozpočtu na rok 2014;

| 6. | mění proto postoj Rady takto:









  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| Rozpočtová položka | Název položky | PZ | PP |
| 06 06 02 03 | Společný podnik SESAR | | 12,458 |
| 08 02 02 | Spolupráce – Zdraví – Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva | | 17,981 |
| 08 04 01 | Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie | | 19,936 |
| 08 06 01 | Spolupráce — Životní prostředí (včetně změny klimatu) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Myšlenky | | 41,884 |
| 08 19 01 | Kapacity –– Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – Spolupráce) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska (JRC) | | 0,406 |
| 15 07 77 | Lidé | | 63,313 |
| 13 06 01 | Fond solidarity Evropské unie – Členské státy | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makrofinanční pomoc | | -10,000 |
| 04 05 01 | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Výkonná agentura pro výzkum (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Výdaje související s výzkumnými pracovníky | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Další výdaje na řízení výzkumu | -15,739 | -15,739 |
| CELKEM | -26,884 | 0 |

6.

mění proto postoj Rady takto:

(v milionech EUR)

Rozpočtová položka

Název položky

PZ

PP

06 06 02 03

Společný podnik SESAR

12,458

08 02 02

Spolupráce – Zdraví – Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva

17,981

08 04 01

Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

19,936

08 06 01

Spolupráce — Životní prostředí (včetně změny klimatu)

2,804

08 10 01

Myšlenky

41,884

08 19 01

Kapacity –– Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik

0,406

09 04 01 01

Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – Spolupráce)

40,813

10 03 01

Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska (JRC)

0,406

15 07 77

Lidé

63,313

13 06 01

Fond solidarity Evropské unie – Členské státy

- 150,000

01 03 02

Makrofinanční pomoc

-10,000

04 05 01

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)

-13,116

08 01 04 31

Výkonná agentura pro výzkum (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Výdaje související s výzkumnými pracovníky

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Další výdaje na řízení výzkumu

-15,739

-15,739

CELKEM

-26,884

0

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

7.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 66, 8.3.2013.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Příloha k P7_TA(2013)0472 ze dne 20. listopadu 2013.

---

ROZPOČTOVÁ PŘÍLOHA

NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 9/2013

VÝDAJE — VÝDAJE

Číselné údaje

| Hlava | Název | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 01 | Hospodářské a finanční záležitosti | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Podniky | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Zaměstnanost a sociální věci | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Zemědělství a rozvoj venkova | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Mobilita a doprava | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Životní prostředí a oblast klimatu | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Výzkum | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | Komunikační sítě, obsah a technologie | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Přímý výzkum | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Námořní záležitosti a rybolov | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Vnitřní trh | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Regionální politika | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Daně a celní unie | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Vzdělávání a kultura | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Komunikace | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Ochrana zdraví a spotřebitele | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Vnitřní věci | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Vnější vztahy | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Obchod | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Rozvoj a vztahy s africkými, karibskými a tichomořskými státy (státy AKT) | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Rozšíření | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humanitární pomoc | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Boj proti podvodům | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Koordinace politiky Komise a právní poradenství | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Administrativa Komise | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Rozpočet | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Audit | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistika | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Důchody a související výdaje | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Jazykové služby | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energetika | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Spravedlnost | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Rezervy | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Celkem | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Z toho na rezervy: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Hlava

Název

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

01

Hospodářské a finanční záležitosti

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Podniky

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Zaměstnanost a sociální věci

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Zemědělství a rozvoj venkova

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Mobilita a doprava

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Životní prostředí a oblast klimatu

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Výzkum

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

Komunikační sítě, obsah a technologie

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Přímý výzkum

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Námořní záležitosti a rybolov

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Vnitřní trh

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Regionální politika

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Daně a celní unie

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Vzdělávání a kultura

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Komunikace

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Ochrana zdraví a spotřebitele

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Vnitřní věci

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Vnější vztahy

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Obchod

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Rozvoj a vztahy s africkými, karibskými a tichomořskými státy (státy AKT)

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Rozšíření

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humanitární pomoc

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Boj proti podvodům

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Koordinace politiky Komise a právní poradenství

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Administrativa Komise

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Rozpočet

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Audit

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistika

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Důchody a související výdaje

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Jazykové služby

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energetika

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Spravedlnost

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Rezervy

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Celkem

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Z toho na rezervy: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

HLAVA XX — SPRÁVNÍ VÝDAJE ROZDĚLENÉ PODLE JEDNOTLIVÝCH POLITIK

Číselné údaje

Třídění podle typu

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Správní výdaje rozdělené podle jednotlivých politik | | | | |
| XX 01 01 | Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě podle jednotlivých politik | | | | |
| XX 01 01 01 | Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě pracujícím v orgánu | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Odměňování a náhrady | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Výdaje a náhrady spojené s náborem, převody a ukončením výkonu funkce | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Úpravy odměňování | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Dílčí součet | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Výdaje vztahující se k zaměstnancům Komise v činné službě na delegacích Unie | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Odměňování a náhrady | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Výdaje a náhrady spojené s náborem, převody a ukončením výkonu funkce | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Prostředky určené ke krytí veškerých úprav odměňování | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Dílčí součet | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | Článek XX 01 01 — Dílčí součet | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Externí pracovníci a ostatní výdaje na řízení | | | | |
| XX 01 02 01 | Externí pracovníci zaměstnaní v orgánu | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Smluvní zaměstnanci | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Personál agentur a technická a správní pomoc na podporu jednotlivých činností | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Národní státní zaměstnanci dočasně převedení k orgánu | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Dílčí součet | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Externí zaměstnanci Komise na delegacích Unie | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Odměňování ostatních zaměstnanců | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Odborné vzdělávání pomocných odborníků a přidělených národních odborníků | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Výdaje na ostatní zaměstnance a platby za ostatní služby | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Dílčí součet | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Ostatní výdaje orgánu na řízení | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Náklady na služební cesty a reprezentaci | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Náklady na konference a zasedání | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Zasedání výborů | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Studie a konzultace | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Informační a řídicí systémy | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Další vzdělávání a školení vedoucích zaměstnanců | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Dílčí součet | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Ostatní výdaje na řízení týkající se zaměstnanců Komise na delegacích Unie | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Náklady na služební cesty, konference a reprezentaci | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Další vzdělávání zaměstnanců na delegacích | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Dílčí součet | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | Článek XX 01 02 — Dílčí součet | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Výdaje vztahující se k vybavení informačními a komunikačními technologiemi a k službám nebo budovám | | | | |
| XX 01 03 01 | Výdaje vztahující se k vybavení informačními a komunikačními technologiemi a k službám Komise | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Vybavení informačními a komunikačními technologiemi | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Služby informačních a komunikačních technologií | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Dílčí součet | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Budovy a výdaje související se zaměstnanci Komise na delegacích Unie | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Pořízení a pronájem budov a související výdaje | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Zařízení, nábytek, dodávky a služby | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Dílčí součet | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | Článek XX 01 03 — Dílčí součet | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v nepřímém výzkumu | | | | |
| XX 01 05 01 | Odměňování a náhrady zaměstnanců v činné službě v nepřímém výzkumu | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Externí pracovníci v nepřímém výzkumu | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Ostatní výdaje na řízení v nepřímém výzkumu | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | Článek XX 01 05 — Dílčí součet | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | Kapitola XX 01 — Celkem | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

XX 01

Správní výdaje rozdělené podle jednotlivých politik

XX 01 01

Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě podle jednotlivých politik

XX 01 01 01

Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě pracujícím v orgánu

XX 01 01 01 01

Odměňování a náhrady

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Výdaje a náhrady spojené s náborem, převody a ukončením výkonu funkce

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Úpravy odměňování

5

15 496 000

15 496 000

Dílčí součet

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Výdaje vztahující se k zaměstnancům Komise v činné službě na delegacích Unie

XX 01 01 02 01

Odměňování a náhrady

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Výdaje a náhrady spojené s náborem, převody a ukončením výkonu funkce

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Prostředky určené ke krytí veškerých úprav odměňování

5

871 000

871 000

Dílčí součet

118 761 000

118 761 000

Článek XX 01 01 — Dílčí součet

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Externí pracovníci a ostatní výdaje na řízení

XX 01 02 01

Externí pracovníci zaměstnaní v orgánu

XX 01 02 01 01

Smluvní zaměstnanci

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Personál agentur a technická a správní pomoc na podporu jednotlivých činností

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Národní státní zaměstnanci dočasně převedení k orgánu

5

39 727 000

39 727 000

Dílčí součet

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Externí zaměstnanci Komise na delegacích Unie

XX 01 02 02 01

Odměňování ostatních zaměstnanců

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Odborné vzdělávání pomocných odborníků a přidělených národních odborníků

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Výdaje na ostatní zaměstnance a platby za ostatní služby

5

256 000

256 000

Dílčí součet

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Ostatní výdaje orgánu na řízení

XX 01 02 11 01

Náklady na služební cesty a reprezentaci

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Náklady na konference a zasedání

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Zasedání výborů

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Studie a konzultace

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Informační a řídicí systémy

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Další vzdělávání a školení vedoucích zaměstnanců

5

13 500 000

13 500 000

Dílčí součet

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Ostatní výdaje na řízení týkající se zaměstnanců Komise na delegacích Unie

XX 01 02 12 01

Náklady na služební cesty, konference a reprezentaci

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Další vzdělávání zaměstnanců na delegacích

5

500 000

500 000

Dílčí součet

6 828 000

6 828 000

Článek XX 01 02 — Dílčí součet

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Výdaje vztahující se k vybavení informačními a komunikačními technologiemi a k službám nebo budovám

XX 01 03 01

Výdaje vztahující se k vybavení informačními a komunikačními technologiemi a k službám Komise

XX 01 03 01 03

Vybavení informačními a komunikačními technologiemi

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Služby informačních a komunikačních technologií

5

63 545 000

63 545 000

Dílčí součet

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Budovy a výdaje související se zaměstnanci Komise na delegacích Unie

XX 01 03 02 01

Pořízení a pronájem budov a související výdaje

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Zařízení, nábytek, dodávky a služby

5

9 638 000

9 638 000

Dílčí součet

56 546 000

56 546 000

Článek XX 01 03 — Dílčí součet

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v nepřímém výzkumu

XX 01 05 01

Odměňování a náhrady zaměstnanců v činné službě v nepřímém výzkumu

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Externí pracovníci v nepřímém výzkumu

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Ostatní výdaje na řízení v nepřímém výzkumu

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Článek XX 01 05 — Dílčí součet

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

Kapitola XX 01 — Celkem

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

KAPITOLA XX 01 — SPRÁVNÍ VÝDAJE ROZDĚLENÉ PODLE JEDNOTLIVÝCH POLITIK

Článek XX 01 05 — Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v nepřímém výzkumu

Bod XX 01 05 01 — Odměňování a náhrady zaměstnanců v činné službě v nepřímém výzkumu

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Poznámky

Následující poznámky platí pro všechny oblasti politik (podnikání a průmysl, mobilita a doprava, výzkum, informační společnost a média, vzdělávání a kultura, energetika), na něž se vztahují přímá opatření v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum.

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí výdajů souvisejících se zaměstnanci zahrnutými ve služebním řádu, kteří zastávají pracovní místo uvedené v plánu pracovních míst a podílejí se na nepřímé akci v rámci jaderných a jiných programů, včetně zaměstnanců vyslaných na delegace Unie.

Rozdělení těchto prostředků na výdaje zaměstnanců je následující:

| Program | Prostředky |
| --- | --- |
| Rámcový program (jaderný) | 22 840 000 |
| Rámcový program (nejaderný) | 167 159 000 |
| Celkem | 189 999 000 |

Program

Prostředky

Rámcový program (jaderný)

22 840 000

Rámcový program (nejaderný)

167 159 000

Celkem

189 999 000

K prostředkům uvedeným v tomto bodě je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, a zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů v tomto oddílu, která tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 60).

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86).

Rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Myšlenky, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 243).

Rozhodnutí Rady 2006/973/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 270).

Rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Kapacity, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 299).

Rozhodnutí Rady 2006/976/Euratom ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007–2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 404).

Rozhodnutí Rady 2012/93/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 25).

Nařízení Rady (Euratom) č. 139/2012 ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 33).

Bod XX 01 05 03 — Ostatní výdaje na řízení v nepřímém výzkumu

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Poznámky

Následující poznámky platí pro všechny oblasti politik (podnikání a průmysl, mobilita a doprava, výzkum, informační společnost a média, vzdělávání a kultura, energetika), na něž se vztahují přímá opatření v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum.

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí dalších správních výdajů pro kompletní řízení výzkumu formou nepřímé akce v rámci jaderných a jiných programů, včetně jiných správních výdajů zaměstnanců vyslaných na delegace Unie.

Rozdělení těchto prostředků na výdaje zaměstnanců je následující:

| Program | Prostředky |
| --- | --- |
| Rámcový program (jaderný) | 10 984 000 |
| Rámcový program (nejaderný) | 53 530 000 |
| Celkem | 64 514 000 |

Program

Prostředky

Rámcový program (jaderný)

10 984 000

Rámcový program (nejaderný)

53 530 000

Celkem

64 514 000

K prostředkům uvedeným v tomto bodě je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, a zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů v tomto oddílu, která tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 – 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 60).

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86).

Rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Myšlenky, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 243).

Rozhodnutí Rady 2006/973/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 270).

Rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Kapacity, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 299).

Rozhodnutí Rady 2006/976/Euratom ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007–2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 404).

Rozhodnutí Rady 2012/93/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 25).

Nařízení Rady (Euratom) č. 139/2012 ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 33).

HLAVA 01 — HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 01 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Hospodářské a finanční záležitosti“ | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Hospodářská a měnová unie | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Finanční operace a nástroje | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | Hlava 01 — Celkem | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

01 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Hospodářské a finanční záležitosti“

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Hospodářská a měnová unie

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Finanční operace a nástroje

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

Hlava 01 — Celkem

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

KAPITOLA 01 03 — MEZINÁRODNÍ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 01 03 | Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti | | | | | | | |
| 01 03 01 | Účast na kapitálu mezinárodních finančních institucí | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Evropská banka pro obnovu a rozvoj – Poskytnutí splacených akcií upsaného kapitálu | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Evropská banka pro obnovu a rozvoj – Disponibilní část upsaného kapitálu | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Článek 01 03 01 — Dílčí součet | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makrofinanční pomoc | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | Kapitola 01 03 — Celkem | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

01 03

Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti

01 03 01

Účast na kapitálu mezinárodních finančních institucí

01 03 01 01

Evropská banka pro obnovu a rozvoj – Poskytnutí splacených akcií upsaného kapitálu

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Evropská banka pro obnovu a rozvoj – Disponibilní část upsaného kapitálu

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Článek 01 03 01 — Dílčí součet

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makrofinanční pomoc

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Kapitola 01 03 — Celkem

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Článek 01 03 02 — Makrofinanční pomoc

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Poznámky

Tato mimořádná pomoc je zaměřena na uvolnění finančních omezení v některých třetích zemích s makroekonomickými problémy charakterizovanými vážnými rozpočtovými deficity nebo nevyváženými platebními bilancemi.

Přímo souvisí se zavedením makroekonomické stability a strukturálních nápravných opatření v přijímacích zemích. Činnosti Unie obecně doplňují aktivity Mezinárodního měnového fondu, koordinované s ostatními bilaterálními dárci.

Komise informuje rozpočtový orgán dvakrát ročně o makroekonomické a politické situaci v přijímajících zemích a každoročně podává obsáhlé zprávy o provádění této pomoci.

Prostředky z tohoto článku se také použijí k pokrytí finanční pomoci Gruzii na rekonstrukci oblastí, které zasáhl konflikt s Ruskem. Prvořadým cílem těchto kroků by měla být makroekonomická stabilizace země. O celkové výši pomoci bylo rozhodnuto na mezinárodní dárcovské konferenci v roce 2008.

Právní základ

Rozhodnutí Rady 2006/880/ES ze dne 30. listopadu 2006 o poskytnutí mimořádné finanční pomoci Společenství Kosovu (Úř. věst. L 339, 6.12.2006, s. 36).

Rozhodnutí Rady 2007/860/ES ze dne 10. prosince 2007 o poskytnutí makrofinanční pomoci Společenství Libanonu (Úř. věst. L 337, 21.12.2007, s. 111).

Rozhodnutí Rady 2009/889/ES ze dne 30. listopadu 2009 o poskytnutí makrofinanční pomoci Gruzii (Úř. věst. L 320, 5.12.2009, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2009/890/ES ze dne 30. listopadu 2009 o poskytnutí makrofinanční pomoci Arménii (Úř. věst. L 320, 5.12.2009, s. 3).

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 938/2010/EU ze dne 20. října 2010 o poskytnutí makrofinanční pomoci Moldavské republice (Úř. věst. L 277, 21.10.2010, s. 1).

HLAVA 04 — ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 04 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Zaměstnanost a sociální věci“ | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Evropský sociální fond | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Práce v Evropě – Sociální dialog a mobilita | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost žen a mužů | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Rozvoj lidských zdrojů | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | Hlava 04 — Celkem | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

04 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Zaměstnanost a sociální věci“

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Evropský sociální fond

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Práce v Evropě – Sociální dialog a mobilita

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost žen a mužů

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Rozvoj lidských zdrojů

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

Hlava 04 — Celkem

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

KAPITOLA 04 05 — EVROPSKÝ FOND PRO PŘIZPŮSOBENÍ SE GLOBALIZACI (EGF)

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 04 05 | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | Kapitola 04 05 — Celkem | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

04 05

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)

04 05 01

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Kapitola 04 05 — Celkem

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Článek 04 05 01 — Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Poznámky

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí financování Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) a jejím cílem je umožnit Unii poskytovat dočasnou a cílenou podporu pracovníkům, kteří v důsledku velkých strukturálních změn uvnitř modelů světového obchodu v důsledku globalizace ztratili práci, a to v případech, kdy má propouštění pracovníků značný negativní vliv na regionální nebo místní hospodářství. V případě žádostí podaných do 31. prosince 2011 je možné tyto prostředky také využít na podporu pracovníků, kteří ztratili práci v přímém důsledku globální finanční a hospodářské krize.

Maximální výše výdajů fondu činí 500 000 000 EUR ročně.

V souladu s bodem 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 je cílem této rezervy poskytovat dodatečnou dočasnou pomoc pracovníkům, které zasáhly důsledky strukturálních změn uvnitř modelů světového obchodu, při jejich novém začleňování na trhu práce.

Činnosti Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci by měly doplňovat činnost Evropského sociálního fondu. Při použití těchto nástrojů nesmí dojít k dvojímu financování.

Pravidla k zapsání položek do této rezervy a k mobilizaci prostředků fondu jsou stanoveny v bodě 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 a v článku 12 nařízení (ES) č. 1927/2006.

Právní základ

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009 , kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26).

Odkazy na související právní akty

Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1).

HLAVA 05 — ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 05 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Zemědělství a rozvoj venkova“ | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Intervence na zemědělských trzích | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Přímé podpory | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Rozvoj venkova | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Mezinárodní aspekty v oblasti politiky „Zemědělství a rozvoj venkova“ | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Audit zemědělských výdajů | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Politická strategie a koordinace v oblasti politiky „Zemědělství a rozvoj venkova“ | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | Hlava 05 — Celkem | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

05 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Zemědělství a rozvoj venkova“

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Intervence na zemědělských trzích

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Přímé podpory

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Rozvoj venkova

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Mezinárodní aspekty v oblasti politiky „Zemědělství a rozvoj venkova“

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Audit zemědělských výdajů

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Politická strategie a koordinace v oblasti politiky „Zemědělství a rozvoj venkova“

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

Hlava 05 — Celkem

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

KAPITOLA 05 05 — PŘEDVSTUPNÍ OPATŘENÍ V OBLASTI ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJE VENKOVA

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 05 05 | Předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova | | | | | | | |
| 05 05 01 | Zvláštní přístupový program pro zemědělství a rozvoj venkova (Sapard) – Dokončení dřívějších opatření | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Předvstupní nástroj Sapard – Dokončení programu (2000 až 2006) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Předvstupní nástroj Sapard – Dokončení předvstupní pomoci osmi kandidátským zemím | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Článek 05 05 01 — Dílčí součet | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Nástroj předvstupní pomoci na rozvoj venkova (IPARD) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | Kapitola 05 05 — Celkem | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

05 05

Předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova

05 05 01

Zvláštní přístupový program pro zemědělství a rozvoj venkova (Sapard) – Dokončení dřívějších opatření

05 05 01 01

Předvstupní nástroj Sapard – Dokončení programu (2000 až 2006)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Předvstupní nástroj Sapard – Dokončení předvstupní pomoci osmi kandidátským zemím

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Článek 05 05 01 — Dílčí součet

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Nástroj předvstupní pomoci na rozvoj venkova (IPARD)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Kapitola 05 05 — Celkem

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Článek 05 05 02 — Nástroj předvstupní pomoci na rozvoj venkova (IPARD)

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Poznámky

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí pomoci Unie pro kandidátské země spadající pod NPP na postupné dosažení souladu s normami a politikami Unie, v případě potřeby včetně acquis Unie, s perspektivou na členství. Složka pro rozvoj venkova má podpořit země při přípravě na provedení a správu společné zemědělské politiky, dosažení souladu se strukturami Unie a programy rozvoje venkova financované Unií pro období po přistoupení.

Právní základ

Nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82).

HLAVA 06 — MOBILITA A DOPRAVA

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 06 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Mobilita a doprava“ | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Pozemní, letecká a námořní doprava | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Transevropské sítě | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Výzkum související s dopravou | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | Hlava 06 — Celkem | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

06 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Mobilita a doprava“

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Pozemní, letecká a námořní doprava

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Transevropské sítě

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Výzkum související s dopravou

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Hlava 06 — Celkem

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

KAPITOLA 06 06 — VÝZKUM SOUVISEJÍCÍ S DOPRAVOU

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 06 06 | Výzkum související s dopravou | | | | | | | |
| 06 06 02 | Výzkum související s dopravou (včetně letectví) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Výzkum související s dopravou (včetně letectví) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Výzkum související s dopravou (včetně letectví) – Společný podnik pro palivové články a vodík | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | Společný podnik SESAR | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | Článek 06 06 02 — Dílčí součet | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Prostředky pocházející z příspěvků třetích osob na výzkum a technologický vývoj (mimo Evropský hospodářský prostor) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Dokončení předchozích programů | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Dokončení programů z let před rokem 2003 | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | Dokončení šestého rámcového programu ES (2003 až 2006) | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Článek 06 06 05 — Dílčí součet | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Kapitola 06 06 — Celkem | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

06 06

Výzkum související s dopravou

06 06 02

Výzkum související s dopravou (včetně letectví)

06 06 02 01

Výzkum související s dopravou (včetně letectví)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Výzkum související s dopravou (včetně letectví) – Společný podnik pro palivové články a vodík

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

Společný podnik SESAR

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Článek 06 06 02 — Dílčí součet

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Prostředky pocházející z příspěvků třetích osob na výzkum a technologický vývoj (mimo Evropský hospodářský prostor)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Dokončení předchozích programů

06 06 05 01

Dokončení programů z let před rokem 2003

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

Dokončení šestého rámcového programu ES (2003 až 2006)

1.1

—

582 998

—

582 998

Článek 06 06 05 — Dílčí součet

—

582 998

—

582 998

Kapitola 06 06 — Celkem

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Poznámky

Tyto poznámky platí pro všechny rozpočtové prostředky v této kapitole.

Tyto prostředky se použijí na sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, který se týká období 2007–2013.

Tento program bude prováděn pro dosažení obecných cílů popsaných v článku 179 Smlouvy o fungování Evropské unie, za účelem přispění k vytváření znalostní společnosti spočívající na Evropském výzkumném prostoru, tj. podpory nadnárodní spolupráce na všech úrovních po celé Unii, posilování dynamiky, kreativity a excelence evropského výzkumu až na hranice poznání, posilování lidských zdrojů výzkumu a technologie v Evropě na kvantitativní a kvalitativní úrovni a kapacity výzkumu a inovace v celé Evropě, a také za účelem optimálního využití těchto kapacit.

Do těchto článků a bodů jsou zahrnuty také výdaje na vědecká a technologická setkání na vysoké úrovni, konference, kurzy a semináře v zájmu Evropy organizované Komisí, financování vědeckých a technologických analýz a hodnocení na vysoké úrovni, které jsou prováděny jménem Unie k prozkoumání nových oblastí výzkumu vhodných pro akce Unie, mimo jiné v kontextu Evropského výzkumného prostoru (ERA), a na opatření pro monitorování a šíření výsledků programů, včetně opatření vyplývajících z dřívějších rámcových programů.

Tyto prostředky též pokrývají správní výdaje, včetně výdajů na zaměstnance, informace, publikace, administrativní a technické operace a některé další výdajové body související s vnitřní infrastrukturou spojenou s dosažením cílů opatření, jejichž jsou nedílnou částí, včetně činností a opatření nezbytných pro přípravu a sledování strategie výzkumu a technického rozvoje (VTR) Unie.

V případě některých těchto projektů se předpokládá možnost účasti třetích zemí nebo institutů ze třetích zemí na evropské spolupráci v oblasti vědeckého a technického výzkumu. Veškeré finanční příspěvky budou zapsány do bodu 6 0 1 3 a 6 0 1 5 výkazu příjmů a mohou vést k dodatečným prostředkům v souladu s článkem 21 finančního nařízení.

Příjmy od států, které se účastní evropské spolupráce v oblasti vědeckého a technického výzkumu, budou zapsány do bodu 6 0 1 6 výkazu příjmů a mohou vést k dodatečným prostředkům v souladu s článkem 21 finančního nařízení.

Veškeré příjmy z příspěvků kandidátských zemí a popřípadě potenciálních kandidátských zemí západního Balkánu na účast v programech Unie, uvedené v bodě 6 0 3 1 výkazu příjmů, mohou v souladu s čl. 21 odst. 2 e) až g) finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

Veškeré příjmy z příspěvku zahraničních orgánů na činnosti Unie budou zapsány do bodu 6 0 3 3 výkazu příjmů a mohou vést k dodatečným prostředkům v souladu s článkem 21 finančního nařízení.

Dodatečné prostředky budou dány k dispozici v článku 06 06 04.

Článek 06 06 02 — Výzkum související s dopravou (včetně letectví)

Bod 06 06 02 03 — Společný podnik SESAR

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Poznámky

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí rozvojové fáze programu SESAR týkajícího se provádění technologické složky politiky (SESAR) včetně fungování společného podniku SESAR.

K prostředkům uvedeným v tomto bodě je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; odpovídající prostředky jsou poskytovány a prováděny v souladu s přílohou „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86).

Nařízení Rady (ES) č. 219/2007 ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR) (Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 1).

Nařízení Rady (ES) č. 1361/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 219/2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR) (Úř. věst. L 352, 31.12.2008, s. 12).

HLAVA 08 — VÝZKUM

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 08 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Výzkum“ | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Spolupráce – Zdraví | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Spolupráce – Potraviny, zemědělství a rybářství a biotechnologie | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Spolupráce – Energie | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Spolupráce – Životní prostředí (včetně změny klimatu) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Spolupráce – Doprava (včetně letectví) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Spolupráce – Společensko-hospodářské vědy a humanitní vědy | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Spolupráce – Finanční nástroj na sdílení rizik (RSFF) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Myšlenky | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Kapacity – Infrastruktury výzkumu | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Kapacity – Výzkum ve prospěch malých a středních podniků | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Kapacity – Znalostní regiony | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Kapacity – Výzkumný potenciál | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Kapacity – Věda ve společnosti | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Kapacity – Činnosti mezinárodní spolupráce | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Kapacity – Finanční nástroj na sdílení rizik (RSFF) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Kapacity – Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratom – Energie z jaderné syntézy | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom – Jaderné štěpení a radiační ochrana | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Dokončení předchozích rámcových programů a ostatní činnosti | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Hlava 08 — Celkem | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

08 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Výzkum“

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Spolupráce – Zdraví

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Spolupráce – Potraviny, zemědělství a rybářství a biotechnologie

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Spolupráce – Energie

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Spolupráce – Životní prostředí (včetně změny klimatu)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Spolupráce – Doprava (včetně letectví)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Spolupráce – Společensko-hospodářské vědy a humanitní vědy

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Spolupráce – Finanční nástroj na sdílení rizik (RSFF)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Myšlenky

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Kapacity – Infrastruktury výzkumu

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Kapacity – Výzkum ve prospěch malých a středních podniků

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Kapacity – Znalostní regiony

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Kapacity – Výzkumný potenciál

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Kapacity – Věda ve společnosti

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Kapacity – Činnosti mezinárodní spolupráce

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Kapacity – Finanční nástroj na sdílení rizik (RSFF)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Kapacity – Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratom – Energie z jaderné syntézy

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom – Jaderné štěpení a radiační ochrana

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Dokončení předchozích rámcových programů a ostatní činnosti

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Hlava 08 — Celkem

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Poznámky

Tyto poznámky se vztahují na všechny okruhy této hlavy (s výjimkou kapitoly 08 22).

Tyto prostředky se použijí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1), a nařízením Rady (Euratom) č. 1908/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 1).

Pro všechny prostředky v této hlavě se použije definice malých a středních podniků (MSP) používaná ve specifických horizontálních programech pro MSP v rámci stejného rámcového programu. Tato definice zní: „Způsobilý MSP je právnickou osobou, která splňuje definici MSP vymezenou v doporučení Komise 2003/361/ES a není výzkumným střediskem, výzkumným institutem, smluvní výzkumnou organizací ani poradenskou společností.“ Veškeré výzkumné činnosti prováděné na základě sedmého rámcového programu se provádějí v souladu se základními etickými zásadami (v souladu s čl. 6 odst. 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1)), včetně požadavků na dobré životní podmínky zvířat. To zahrnuje zejména zásady stanovené v článku 6 Smlouvy o Evropské unii a Listiny základních práv Evropské unie. Zvláštní důraz bude kladen na potřebu posílit snahu na podporu účasti a role žen ve vědě a výzkumu.

Do těchto článků a bodů jsou též zařazeny náklady na vysoce odborná vědecká a technologická setkání, konference, kurzy a semináře evropského zájmu organizované Komisí, financování studií a subvencí na provázení a hodnocení zvláštních programů a rámcového programu, financování odborných vědeckých a technologických analýz a vyhodnocení prováděných jménem Unie za účelem prozkoumání nových výzkumných oblastí vhodných pro akce Unie, mimo jiné v kontextu Evropského výzkumného prostoru, a opatření na sledování a rozšiřování výsledků programů, včetně opatření podle předchozích rámcových programů.

Tyto prostředky též pokrývají správní výdaje, včetně výdajů na zaměstnance, ať jsou zahrnuti ve služebním řádu či nikoliv, informace, publikace, administrativní a technické operace a některé další výdajové prostředky související s vnitřní infrastrukturou spojenou s dosažením cílů opatření, jejichž jsou nedílnou částí, včetně činností a iniciativ nezbytných pro přípravu a sledování strategie výzkumu a technologického rozvoje Unie.

Příjmy plynoucí z dohod o spolupráci mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskem nebo z mnohostranné Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy (EFDA) budou uvedeny v bodech 6 0 1 1 a 6 0 1 2 výkazu příjmů a mohou v souladu s článkem 21 finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

V případě některých těchto projektů se předpokládá možnost účasti třetích zemí nebo institutů ze třetích zemí na evropské spolupráci v oblasti vědeckého a technického výzkumu. Případné finanční příspěvky budou uvedeny v bodech 6 0 1 3 a 6 0 1 5 výkazu příjmů a mohou v souladu s článkem 21 finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

Příjmy od států, které se účastní evropské spolupráce v oblasti vědeckého a technického výzkumu, budou uvedeny v bodě 6 0 1 6 výkazu příjmů a mohou v souladu s článkem 21 finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

Veškeré příjmy z příspěvků kandidátských zemí a popřípadě potenciálních kandidátských zemí západního Balkánu na účast v programech Unie, uvedené v bodě 6 0 3 1 výkazu příjmů, mohou v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

Veškeré příjmy z příspěvku zahraničních orgánů na aktivity Unie budou uvedené v bodě 6 0 3 3 výkazu příjmů, mohou v souladu s článkem 21 finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

Dodatečné prostředky budou dány k dispozici v článku 08 22 04.

Aby bylo možné dosáhnout 15 % účasti MSP v projektech financovaných z těchto prostředků, jak je stanoveno v rozhodnutí č. 1982/2006/ES, je zapotřebí konkrétnější činnosti. Kvalifikované projekty v rámci specifických programů MSP by měly získat nárok na financování v rámci tematických programů, jakmile splní potřebné (tematické) požadavky.

KAPITOLA 08 01 — SPRÁVNÍ VÝDAJE V OBLASTI POLITIKY „VÝZKUM“

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Výzkum“ | | | | |
| 08 01 01 | Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “ | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Externí pracovníci a ostatní výdaje na řízení v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “ | | | | |
| 08 01 02 01 | Externí pracovníci | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Ostatní výdaje na řízení | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | Článek 08 01 02 — Dílčí součet | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Výdaje na zařízení pro informační a komunikační technologie a služby v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “ | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Podpůrné výdaje na činnosti v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “ | | | | |
| 08 01 04 30 | Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Výkonná agentura pro výzkum | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Společný evropský podnik pro ITER – Fusion for Energy (F4E) – Výdaje na správu a řízení | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | Článek 08 01 04 — Dílčí součet | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Podpůrné výdaje na činnosti v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “ | | | | |
| 08 01 05 01 | Výdaje související s výzkumnými pracovníky | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Externí pracovníci v oblasti výzkumu | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | Článek 08 01 05 — Dílčí součet | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | Kapitola 08 01 — Celkem | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

08 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Výzkum“

08 01 01

Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Externí pracovníci a ostatní výdaje na řízení v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “

08 01 02 01

Externí pracovníci

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Ostatní výdaje na řízení

5

394 554

394 554

Článek 08 01 02 — Dílčí součet

660 270

660 270

08 01 03

Výdaje na zařízení pro informační a komunikační technologie a služby v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “

5

561 934

561 934

08 01 04

Podpůrné výdaje na činnosti v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “

08 01 04 30

Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Výkonná agentura pro výzkum

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Společný evropský podnik pro ITER – Fusion for Energy (F4E) – Výdaje na správu a řízení

1.1

39 390 000

39 390 000

Článek 08 01 04 — Dílčí součet

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Podpůrné výdaje na činnosti v oblasti politiky
  „
  Výzkum
  “

08 01 05 01

Výdaje související s výzkumnými pracovníky

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Externí pracovníci v oblasti výzkumu

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

Článek 08 01 05 — Dílčí součet

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

Kapitola 08 01 — Celkem

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

Článek 08 01 04 — Podpůrné výdaje na činnosti v oblasti politiky „Výzkum“

Bod 08 01 04 31 — Výkonná agentura pro výzkum

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Poznámky

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí nákladů na provoz Výkonné agentury pro výzkum, které vznikly z důvodu účasti agentury na správě některých oblastí zvláštních programů „Lidé“, „Kapacity“ a „Spolupráce“ v oblasti výzkumu.

K prostředkům uvedeným v tomto bodě je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Plán pracovních míst agentury je uveden v příloze „Zaměstnanci“ tohoto oddílu.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007– 2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86).

Rozhodnutí Rady 2006/973/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Lidé“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 269).

Rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Kapacity“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 298).

Odkazy na související právní akty

Rozhodnutí Komise 2008/46/ES ze dne 14. prosince 2007, kterým se zřizuje „Výkonná agentura pro výzkum“ pro správu některých oblastí zvláštních programů Společenství „Lidé“, „Kapacity“ a „Spolupráce“ v oblasti výzkumu podle nařízení Rady (ES) č. 58/2003 (Úř. věst. L 11, 15.1.2008, s. 9).

Článek 08 01 05 — Podpůrné výdaje na činnosti v oblasti politiky „Výzkum“

Bod 08 01 05 01 — Výdaje související s výzkumnými pracovníky

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

Bod 08 01 05 03 — Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

KAPITOLA 08 02 — SPOLUPRÁCE – ZDRAVÍ

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 08 02 | Spolupráce – Zdraví | | | | | | | |
| 08 02 01 | Spolupráce – Zdraví | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Spolupráce – Zdraví – Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Spolupráce – Zdraví – Podpůrné výdaje na společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | Kapitola 08 02 — Celkem | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

08 02

Spolupráce – Zdraví

08 02 01

Spolupráce – Zdraví

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Spolupráce – Zdraví – Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Spolupráce – Zdraví – Podpůrné výdaje na společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

Kapitola 08 02 — Celkem

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

Článek 08 02 02 — Spolupráce – Zdraví – Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Poznámky

Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva přispívá k provádění sedmého rámcového programu a zejména tématu „Zdraví“ zvláštního programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program. Jeho cílem je výrazné zlepšení účelnosti a účinnosti procesu vývoje léčiv s dlouhodobým zaměřením na to, aby farmaceutické odvětví vyrábělo účinnější a bezpečnější inovativní léčiva. Zejména bude:

| — | podporovat „předkonkurenční farmaceutický výzkum a vývoj“ v členských státech a zemích přidružených k sedmému rámcovému programu prostřednictvím koordinovaného přístupu k překonávání zjištěných překážek výzkumu v procesu vývoje léčiv, |
| --- | --- |

—

podporovat „předkonkurenční farmaceutický výzkum a vývoj“ v členských státech a zemích přidružených k sedmému rámcovému programu prostřednictvím koordinovaného přístupu k překonávání zjištěných překážek výzkumu v procesu vývoje léčiv,

| — | podporovat provádění výzkumných priorit stanovených výzkumným programem společné technologické iniciativy pro inovativní léčiva („výzkumné činnosti“), především udělováním grantů na základě soutěž umožňujících výzev k předkládání návrhů, |
| --- | --- |

—

podporovat provádění výzkumných priorit stanovených výzkumným programem společné technologické iniciativy pro inovativní léčiva („výzkumné činnosti“), především udělováním grantů na základě soutěž umožňujících výzev k předkládání návrhů,

| — | zajišťovat doplňkovost s jinými činnostmi sedmého rámcového programu, |
| --- | --- |

—

zajišťovat doplňkovost s jinými činnostmi sedmého rámcového programu,

| — | představovat partnerství veřejného a soukromého sektoru, které má za cíl zvýšit investice do biofarmaceutického odvětví v členských státech a zemích přidružených k sedmému rámcovému programu sdružováním zdrojů a podporou spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem, |
| --- | --- |

—

představovat partnerství veřejného a soukromého sektoru, které má za cíl zvýšit investice do biofarmaceutického odvětví v členských státech a zemích přidružených k sedmému rámcovému programu sdružováním zdrojů a podporou spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem,

| — | podporovat zapojení malých a středních podniků do svých činností v souladu s cíli sedmého rámcového programu. |
| --- | --- |

—

podporovat zapojení malých a středních podniků do svých činností v souladu s cíli sedmého rámcového programu.

K prostředkům uvedeným v tomto článku je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86).

Nařízení Rady (ES) č. 73/2008 ze dne 20. prosince 2007 o založení společného podniku pro provádění společné technologické iniciativy pro inovativní léčiva (Úř. věst. L 30, 4.2.2008, s. 38).

KAPITOLA 08 04 — SPOLUPRÁCE – NANOVĚDY, NANOTECHNOLOGIE, MATERIÁLY A NOVÉ VÝROBNÍ TECHNOLOGIE

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 08 04 | Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie | | | | | | | |
| 08 04 01 | Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie – Společný podnik pro palivové články a vodík | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | Kapitola 08 04 — Celkem | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

08 04

Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

08 04 01

Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie – Společný podnik pro palivové články a vodík

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

Kapitola 08 04 — Celkem

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

Článek 08 04 01 — Spolupráce – Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Poznámky

Činnosti prováděné v této oblasti mají přispět k dosažení kritického množství kapacit potřebných pro rozvoj a využití nejmodernějších technologií pro znalostní výrobky, služby a výrobní postupy v budoucích letech, zejména pro ekologickou efektivnost a minimalizace vypouštění nebezpečných látek do životního prostředí.

Musí být poskytnuty dostatečné prostředky na výzkum nanotechnologií v souvislosti s posuzováním environmentálních a zdravotních rizik, neboť této oblasti se v současné době věnuje pouze 5–10 % výzkumu nanotechnologií.

Je třeba poskytnout dostatečné rozpočtové prostředky na činnosti podporující výzkum a vznik procesů a postupů zaměřených na účinnost zdrojů, včetně ekodesignu, znovuvyužití, recyklace a výzkumu týkajícího se nahrazení nebezpečných nebo kritických látek.

K prostředkům zapsaným v tomto bodě budou rovněž přiřazeny výdaje na schůze, konference, semináře a kolokvia vysoké vědecké úrovně nebo pořádané v evropském zájmu a organizované Komisí, financování studií, dotací, realizace a hodnocení zvláštních programů, jakož i financování sekretariátu IMS, analýz a hodnocení vysoké vědecké nebo technologické úrovně a rovněž činnosti prováděné podle dřívějších rámcových programů.

K prostředkům uvedeným v tomto článku je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86).

KAPITOLA 08 06 — SPOLUPRÁCE – ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ (VČETNĚ ZMĚNY KLIMATU)

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 08 06 | Spolupráce – Životní prostředí (včetně změny klimatu) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Spolupráce – Životní prostředí (včetně změny klimatu) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Spolupráce – Životní prostředí – Společný podnik pro palivové články a vodík | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | Kapitola 08 06 — Celkem | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

08 06

Spolupráce – Životní prostředí (včetně změny klimatu)

08 06 01

Spolupráce – Životní prostředí (včetně změny klimatu)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Spolupráce – Životní prostředí – Společný podnik pro palivové články a vodík

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

Kapitola 08 06 — Celkem

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

Článek 08 06 01 — Spolupráce – Životní prostředí (včetně změny klimatu)

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Poznámky

Výzkum v oblasti životního prostředí v rámci sedmého rámcového programu se bude provádět pod tématem „Životní prostředí (včetně změny klimatu)“. Cílem je podpořit udržitelné řízení přírodního a lidského prostředí a jeho zdrojů prostřednictvím prohlubování znalostí o vzájemném působení biosféry, ekosystémů a lidských činností a prostřednictvím vyvíjení nových technologií, nástrojů a služeb pro integrované řešení globálních environmentálních otázek. Důraz bude kladen na předpovídání změny klimatu a změn ekosystémů, a to suchozemských a oceánských, a na nástroje a technologie ke sledování, prevenci a zmírňování environmentálních tlaků a rizik, mimo jiné i na lidské zdraví, a na udržitelnost přirozeného životního prostředí i prostředí vytvořeného člověkem.

Výzkum tohoto tématu přispěje k provádění mezinárodních závazků a iniciativ, jakým je třeba Globální pozorování Země (GEO). Kromě toho podpoří potřeby výzkumu, které plynou ze stávajících a budoucích právních předpisů a politik Unie, ze souvisejících tématických strategií a akčních plánů pro environmentální technologie a pro životní prostředí a zdraví. Výzkum také přispěje k technologickému rozvoji, který zlepší tržní postavení evropských podniků, zejména malých a středních podniků, v oblastech, jako například environmentální technologie.

K prostředkům uvedeným v tomto článku je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86).

KAPITOLA 08 10 — MYŠLENKY

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 08 10 | Myšlenky | | | | | | | |
| 08 10 01 | Myšlenky | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | Kapitola 08 10 — Celkem | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

08 10

Myšlenky

08 10 01

Myšlenky

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Kapitola 08 10 — Celkem

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Článek 08 10 01 — Myšlenky

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Poznámky

Obecným cílem činností vykonávaných v rámci zvláštního programu Myšlenky Evropskou radou pro výzkum je určit nejlepší výzkumné týmy v Evropě a stimulovat „výzkum na hranicích poznání“ financováním vysoce rizikových a víceoborových projektů vyhodnocovaných pouze na základě kritéria excelence, jak je posuzují subjekty zapojené do výzkumu na evropské úrovni, jakož i podněcovat k vytváření sítí mezi výzkumnými skupinami v různých zemích s cílem podpořit rozvoj evropské vědecké komunity.

K prostředkům uvedeným v tomto článku je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Tyto prostředky jsou určeny také na pokrytí výdajů souvisejících s příjmy, které vedou k poskytnutí dodatečných prostředků od třetích osob či třetích zemí (mimo Evropský hospodářský prostor) účastnících se projektů v oblasti výzkumu a technologického rozvoje.

V souladu s článkem 21 finančního nařízení případné příjmy zaúčtované v bodech 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 a 6 0 3 3 výkazu příjmů mohou vést k poskytnutí dodatečných prostředků.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Myšlenky“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 242).

KAPITOLA 08 19 — KAPACITY – PODPORA SOUDRŽNÉHO ROZVOJE VÝZKUMNÝCH POLITIK

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 08 19 | Kapacity – Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik | | | | | | | |
| 08 19 01 | Kapacity – Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | Kapitola 08 19 — Celkem | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

08 19

Kapacity – Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik

08 19 01

Kapacity – Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Kapitola 08 19 — Celkem

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Článek 08 19 01 — Kapacity – Podpora soudržného rozvoje výzkumných politik

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Poznámky

Zvýšení investic do výzkumu a vývoje do výše dosahující cíle 3 % evropského HDP a zlepšení jejich účinnosti patří k nejvyšším prioritám strategie Evropa 2020. Hlavním zájmem veřejných orgánů je tedy vývoj soudržného souboru politik pro zvýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu. Akce v rámci této rozpočtové položky podpoří tvorbu účinných a soudržných výzkumných politik na úrovni regionů, členských států a Unie poskytováním strukturovaných informací, ukazatelů a analýz a akcemi zaměřenými na koordinaci výzkumných politik, zejména použití otevřené metody koordinace na výzkumnou politiku.

K prostředkům uvedeným v tomto článku je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Kapacity“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 298).

KAPITOLA 08 20 — EURATOM – ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 08 20 | Euratom – Energie z jaderné syntézy | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom – Energie z jaderné syntézy | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom – Společný evropský podnik pro ITER – Fusion for Energy (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | Kapitola 08 20 — Celkem | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

08 20

Euratom – Energie z jaderné syntézy

08 20 01

Euratom – Energie z jaderné syntézy

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom – Společný evropský podnik pro ITER – Fusion for Energy (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Kapitola 08 20 — Celkem

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

Článek 08 20 02 — Euratom – Společný evropský podnik pro ITER – Fusion for Energy (F4E)

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Poznámky

Jaderná syntéza poskytuje vyhlídku na téměř neomezenou dodávku čistě vyráběné energie, a klíčovým krokem na cestě k tomuto nejzazšímu cíli je ITER. Za tímto účelem byla vytvořena Evropská organizace pro ITER a pro vývoj energie z jaderné syntézy ve formě společného podniku. Tento společný evropský podnik pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy (Fusion for Energy) má tyto úkoly:

| a) | přispívat za Euratom do Mezinárodní organizace pro energii z jaderné syntézy ITER; |
| --- | --- |

a)

přispívat za Euratom do Mezinárodní organizace pro energii z jaderné syntézy ITER;

| b) | přispívat za Euratom na činnosti širšího přístupu s Japonskem na rychlou realizaci energie z jaderné syntézy; |
| --- | --- |

b)

přispívat za Euratom na činnosti širšího přístupu s Japonskem na rychlou realizaci energie z jaderné syntézy;

| c) | provádět program činností pro přípravu konstrukce demonstračního reaktoru pro jadernou syntézu a souvisejících zařízení, včetně mezinárodního zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF). |
| --- | --- |

c)

provádět program činností pro přípravu konstrukce demonstračního reaktoru pro jadernou syntézu a souvisejících zařízení, včetně mezinárodního zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF).

Právní základ

Rozhodnutí Rady ze dne 25. září 2006 týkající se uzavření Dohody o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER, Pravidel pro prozatímní používání Dohody o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER a Dohody o výsadách a imunitách Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER.

Rozhodnutí Komise 2006/943/Euratom ze dne 17. listopadu 2006 o prozatímním uplatňování Dohody o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER a Dohody o výsadách a imunitách Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 60).

Rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 60).

Nařízení Rady (Euratom) č. 1908/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/976/Euratom ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007–2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 404).

Rozhodnutí Rady 2007/198/Euratom ze dne 27. března 2007 o založení společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy a o poskytnutí výhod tomuto podniku (Úř. věst. L 90, 30.3.2007, s. 58).

Rozhodnutí Rady 2012/93/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 25).

Nařízení Rady (Euratom) č. 139/2012 ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 33).

HLAVA 09 — KOMUNIKAČNÍ SÍTĚ, OBSAH A TECHNOLOGIE

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 09 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „komunikační sítě, obsah a technologie“ | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Regulační rámec pro digitální agendu | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Zavádění informačních a komunikačních technologií | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Spolupráce – informační a komunikační technologie (IKT) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Kapacity – infrastruktury výzkumu | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | Hlava 09 — Celkem | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Celkem + rezerva | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

09 01

Správní výdaje v oblasti politiky „komunikační sítě, obsah a technologie“

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Regulační rámec pro digitální agendu

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Zavádění informačních a komunikačních technologií

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Spolupráce – informační a komunikační technologie (IKT)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Kapacity – infrastruktury výzkumu

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

Hlava 09 — Celkem

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Celkem + rezerva

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

KAPITOLA 09 04 — SPOLUPRÁCE – INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ TECHNOLOGIE (IKT)

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 09 04 | Spolupráce – informační a komunikační technologie (IKT) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – spolupráce) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – spolupráce) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Spolupráce – Informační a komunikační technologie – Společný podnik ARTEMIS | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Spolupráce – Informační a komunikační technologie – Podpůrné výdaje na společný podnik ARTEMIS | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Spolupráce – Informační a komunikační technologie – Společný podnik ENIAC | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Spolupráce – Informační a komunikační technologie – Podpůrné výdaje na společný podnik ENIAC | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | Článek 09 04 01 — Dílčí součet | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Prostředky pocházející z příspěvků třetích osob na výzkum a technologický vývoj (mimo Evropský hospodářský prostor) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Dokončení předchozích rámcových programů Evropského společenství (před rokem 2007) | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | Kapitola 09 04 — Celkem | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

09 04

Spolupráce – informační a komunikační technologie (IKT)

09 04 01

Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – spolupráce)

09 04 01 01

Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – spolupráce)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Spolupráce – Informační a komunikační technologie – Společný podnik ARTEMIS

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Spolupráce – Informační a komunikační technologie – Podpůrné výdaje na společný podnik ARTEMIS

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Spolupráce – Informační a komunikační technologie – Společný podnik ENIAC

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Spolupráce – Informační a komunikační technologie – Podpůrné výdaje na společný podnik ENIAC

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

Článek 09 04 01 — Dílčí součet

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Prostředky pocházející z příspěvků třetích osob na výzkum a technologický vývoj (mimo Evropský hospodářský prostor)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Dokončení předchozích rámcových programů Evropského společenství (před rokem 2007)

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

Kapitola 09 04 — Celkem

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

Článek 09 04 01 — Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – spolupráce)

Bod 09 04 01 01 — Podpora výzkumné spolupráce v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT – spolupráce)

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Poznámky

Cílem Sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) a tématu „Informační a komunikační technologie“ v rámci zvláštního programu „Spolupráce“ je zvýšit konkurenceschopnost evropského průmyslu a umožnit Evropě zvládnout a formovat budoucí vývoj informačních a komunikačních technologií v souladu s dlouhodou evropskou strategií v oblasti informačních a komunikačních technologií tak, aby byly splněny požadavky společnosti a ekonomiky a evropské normy pomáhaly formovat globální vývoj informačních a komunikačních technologií a nebyly překonány jinými rostoucími globálními trhy.

Tyto činnosti posílí evropskou vědecko-technickou základnu a zajistí její globální vedoucí úlohu v oblasti informační a komunikační technologie, budou hnací silou a budou podporovat inovace prostřednictvím využívání těchto technologií a zajistí prospěšnost pokroku IKT pro evropské občany, podniky, průmyslová odvětví a vlády.

Téma informačních a komunikačních technologií upřednostňuje strategický výzkum klíčových technologických pilířů, zajišťuje ucelenou integraci technologií a poskytuje vědomosti a prostředky k rozvoji široké řady inovativních aplikací informačních a komunikačních technologií.

Činnosti využívají průmyslového a technického pokroku v odvětví IKT a zlepšují konkurenceschopnost důležitých odvětví, která intenzivně využívají informační a komunikační technologie – jak prostřednictvím inovativních vysoce hodnotných produktů a služeb založených na IKT, tak pomocí nových či zlepšených organizačních procesů v podnicích a administrativě. Toto téma podporuje rovněž další politiky Unie a bude usilovat o to, aby IKT naplnily veřejnou a společenskou poptávku.

Činnosti zahrnují spolupráci a výměnu osvědčených postupů s cílem stanovit pro Unii společné normy, které jsou v souladu s globálním standardem nebo jej určují, provádět akce směřující k vytváření sítí a iniciativy pro koordinaci vnitrostátních programů. Tyto prostředky jsou rovněž určeny na pokrytí nákladů na nezávislé odborníky podílející se na hodnocení návrhů a přezkumech projektů, náklady na akce, jednání, konference, pracovní schůzky a semináře evropského zájmu organizované Komisí, náklady na studie, analýzy a hodnocení, náklady na sledování a hodnocení zvláštních programů a rámcových programů a náklady na opatření ke sledování a šíření výsledků programů, včetně opatření v rámci předchozích rámcových programů.

K prostředkům uvedeným v tomto bodě je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Část těchto prostředků má podporovat společné přístupy ke klíčovým globálním výzvám, jako je strategie v oblasti informačních a komunikačních technologií, která nejen může konkurovat rychle se rozvíjejícím trhům informačních a komunikačních technologií např. v Asii, ale bude také určovat standardy pro globální tvorbu politiky v oblasti informačních a komunikačních technologií v zájmu evropských hodnot. Sdílením zdrojů a snahou o výměnu osvědčených postupů pro pokrok ve výzkumu a vývoji a v inovacích v oblasti informačních a komunikačních technologií. Opatření budou usilovat o zvyšování efektivity akcí mezinárodního společenství a doplní existující mechanismy a dobře fungující pracovní vztahy. Prostředky budou využívány k financování novátorských projektů prováděných společně evropskými a třetími zeměmi. Rozsah těchto projektů bude pokračovat možností jednotlivé země a bude prospěšný pro Unii, i její partnery při přípravě jejich vůdčí úlohy při stanovování budoucích standardů v oblasti informačních a komunikačních technologií. Při provádění této činnosti Komise zajistí vyvážené rozdělení dotací. Bude pomáhat aktérům na globální úrovni zapojit se do partnerství v oblasti výzkumu s cílem podporovat inovace v oblasti informačních a komunikačních technologií.

Právní základ

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86).

HLAVA 10 — PŘÍMÝ VÝZKUM

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 10 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Přímý výzkum“ | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Provozní prostředky přímo financovaného výzkumu – Sedmý rámcový program (2007 až 2013) – EU | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Operační prostředky – přímo financovaný výzkum — Sedmý rámcový program (2007 až 2011) a (2012 až 2013) — Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Dokončení předchozích rámcových programů a ostatní činnosti | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Historické závazky vyplývající z jaderných aktivit společného výzkumného střediska v rámci Smlouvy o Euratomu | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | Hlava 10 — Celkem | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

10 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Přímý výzkum“

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Provozní prostředky přímo financovaného výzkumu – Sedmý rámcový program (2007 až 2013) – EU

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Operační prostředky – přímo financovaný výzkum — Sedmý rámcový program (2007 až 2011) a (2012 až 2013) — Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Dokončení předchozích rámcových programů a ostatní činnosti

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Historické závazky vyplývající z jaderných aktivit společného výzkumného střediska v rámci Smlouvy o Euratomu

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

Hlava 10 — Celkem

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Poznámky

Tyto poznámky se vztahují na všechny rozpočtové okruhy v oblasti politiky „Přímý výzkum“ (s výjimkou kapitoly 10 05).

Tyto prostředky pokrývají nejen výdaje na provoz a zaměstnance zahrnuté ve služebním řádu, ale též další výdaje na zaměstnance, smluvní výdaje, infrastrukturu, informace a publikace a na veškeré další správní výdaje související s činnostmi výzkumu a technologického rozvoje, včetně předběžného průzkumu.

Veškeré příjmy uvedené v bodech 6 2 2 4 a 6 2 2 5 výkazu příjmů mohou v souladu s článkem 21 finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

Různé příjmy mohou zvýšit poskytnutí dodatečných prostředků na použití v kapitolách 10 02, 10 03, 10 04 či v článku 10 01 05 dle jejich účelu.

Veškeré příjmy z příspěvků kandidátských zemí a popřípadě potenciálních kandidátských zemí západního Balkánu na účast v programech Unie uvedené v bodě 6 0 3 1 výkazu příjmů mohou v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

V případě některých těchto projektů se předpokládá možnost účasti třetích zemí a organizací ze třetích zemí na evropské spolupráci v oblasti vědeckého a technického výzkumu. Každý finanční příspěvek bude zaúčtován do bodu 6 0 1 3 výkazu příjmů a může vést k tomu, že budou poskytnuty dodatečné prostředky v souladu s článkem 21 finančního nařízení.

Dodatečné prostředky budou dány k dispozici podle článků 10 02 02 a 10 03 02.

Prostředky v této hlavě pokrývají přibližně 15 % nákladů na personál, který pracuje ve finančních a administrativních odděleních Společného výzkumného střediska, a na jejich nutnou podporu.

KAPITOLA 10 03 — OPERAČNÍ PROSTŘEDKY – PŘÍMO FINANCOVANÝ VÝZKUM — SEDMÝ RÁMCOVÝ PROGRAM (2007 AŽ 2011) A (2012 AŽ 2013) — EURATOM

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 10 03 | Operační prostředky – přímo financovaný výzkum — Sedmý rámcový program (2007 až 2011) a (2012 až 2013) — Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska (JRC) | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Prostředky pocházející z příspěvků třetích osob na výzkum a technologický vývoj (mimo Evropský hospodářský prostor) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Kapitola 10 03 — Celkem | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

10 03

Operační prostředky – přímo financovaný výzkum — Sedmý rámcový program (2007 až 2011) a (2012 až 2013) — Euratom

10 03 01

Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska (JRC)

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Prostředky pocházející z příspěvků třetích osob na výzkum a technologický vývoj (mimo Evropský hospodářský prostor)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Kapitola 10 03 — Celkem

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Článek 10 03 01 — Jaderné činnosti Společného výzkumného střediska (JRC)

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Poznámky

Tyto prostředky jsou určeny na pokrytí vědecké a technické podpory a výzkumných akcí, které jsou prováděny Společným výzkumným střediskem v souladu se specifickým programem pro jadernou oblast týkajícím se těchto témat:

| — | nakládaní s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí, základní poznatky a výzkum vyřazování jaderných zařízení z provozu, |
| --- | --- |

—

nakládaní s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí, základní poznatky a výzkum vyřazování jaderných zařízení z provozu,

| — | jaderná bezpečnost, |
| --- | --- |

—

jaderná bezpečnost,

| — | jaderné zabezpečení. |
| --- | --- |

—

jaderné zabezpečení.

Zahrnují aktivity potřebné k provádění záruk dle kapitoly 7 hlavy II Smlouvy o Euratomu a povinnosti plynoucí ze Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a zavedení programu Komise na podporu Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE).

Zahrnují specifické výdaje související s danými výzkumnými a podpůrnými činnostmi (nákupy všeho druhu a smlouvy). Patří sem rovněž výdaje na vědeckou infrastrukturu, které přímo vzniknou u daných projektů.

Tyto prostředky jsou rovněž určeny na pokrytí výdajů všeho druhu souvisejících s výzkumnou činností podle tohoto článku, která byla svěřena Společnému výzkumnému středisku v rámci jeho účasti na nepřímých akcích na konkurenčním základě.

Veškeré příjmy uvedené v bodě 6 2 2 6 výkazu příjmů mohou v souladu s článkem 21 a čl. 183 odst. 2 finančního nařízení vést k dodatečným prostředkům.

Právní základ

Rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 60).

Rozhodnutí Rady 2006/977/Euratom ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu prováděném Společným výzkumným střediskem prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007–2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 434).

Nařízení Rady (Euratom) č. 1908/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2011) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2012/93/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.02.2012, s. 25).

Nařízení Rady (Euratom) č. 139/2012 ze dne 19. prosince 2011, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2012/95/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012–2013) (Úř. věst. L 47, 18.2.2012, s. 40).

HLAVA 13 — REGIONÁLNÍ POLITIKA

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 13 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Regionální politika“ | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Evropský fond pro regionální rozvoj a ostatní regionální operace | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Fond soudržnosti | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Předvstupní operace týkající se strukturálních politik | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Fond solidarity | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | Hlava 13 — Celkem | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

13 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Regionální politika“

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Evropský fond pro regionální rozvoj a ostatní regionální operace

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Fond soudržnosti

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Předvstupní operace týkající se strukturálních politik

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Fond solidarity

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Hlava 13 — Celkem

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

KAPITOLA 13 05 — PŘEDVSTUPNÍ OPERACE TÝKAJÍCÍ SE STRUKTURÁLNÍCH POLITIK

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 13 05 | Předvstupní operace týkající se strukturálních politik | | | | | | | |
| 13 05 01 | Nástroj předvstupních strukturálních politik – Dokončení předchozích projektů (2000–2006) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA) – Dokončení ostatních předchozích projektů (2000 až 2006) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Nástroj předvstupních strukturálních politik – Ukončení předvstupní pomoci osmi kandidátským zemím | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Článek 13 05 01 — Dílčí součet | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Složka pro regionální rozvoj | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Složka pro přeshraniční spolupráci | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Přeshraniční spolupráce – Příspěvek z podokruhu 1b | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Přeshraniční spolupráce a účast kandidátských a potenciálních kandidátských zemí v nadnárodních a meziregionálních programech spolupráce – Příspěvek z okruhu 4 | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | Článek 13 05 03 — Dílčí součet | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | Kapitola 13 05 — Celkem | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

13 05

Předvstupní operace týkající se strukturálních politik

13 05 01

Nástroj předvstupních strukturálních politik – Dokončení předchozích projektů (2000–2006)

13 05 01 01

Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA) – Dokončení ostatních předchozích projektů (2000 až 2006)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Nástroj předvstupních strukturálních politik – Ukončení předvstupní pomoci osmi kandidátským zemím

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Článek 13 05 01 — Dílčí součet

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Složka pro regionální rozvoj

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – Složka pro přeshraniční spolupráci

13 05 03 01

Přeshraniční spolupráce – Příspěvek z podokruhu 1b

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Přeshraniční spolupráce a účast kandidátských a potenciálních kandidátských zemí v nadnárodních a meziregionálních programech spolupráce – Příspěvek z okruhu 4

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

Článek 13 05 03 — Dílčí součet

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

Kapitola 13 05 — Celkem

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

Článek 13 05 01 — Nástroj předvstupních strukturálních politik – Dokončení předchozích projektů (2000–2006)

Poznámky

Pomoc poskytovaná prostřednictvím nástroje předvstupních strukturálních politik (ISPA) byla určena na pomoc kandidátským zemím střední a východní Evropy při jejich přistoupení k Unii. ISPA byla určen na pomoc zemím-příjemcům při přizpůsobování se acquis Unie v oblasti životního prostředí a dopravy.

Bod 13 05 01 01 — Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA) – Dokončení ostatních předchozích projektů (2000 až 2006)

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Poznámky

Tyto prostředky byly určeny na pokrytí pomoci prostřednictvím ISPA a technické pomoci poskytované mimo Komisi, která byla uplatňována v kandidátských zemích střední a východní Evropy.

Bez ohledu na příjemce pomoci není povoleno proplácení žádných administrativních výdajů podle tohoto bodu.

Právní základ

Nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 ze dne 21. června 1999 o koordinaci podpory kandidátským zemím v rámci předvstupní strategie (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 68).

Nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 73).

Nařízení Rady (ES) č. 2257/2004 ze dne 20. prosince 2004, kterým se mění nařízení (EHS) č. 3906/89, (ES) č. 1267/1999, (ES) č. 1268/1999 a (ES) č. 2666/2000 s ohledem na kandidátský status Chorvatska (Úř. věst. L 389, 30.12.2004, s. 1).

KAPITOLA 13 06 — FOND SOLIDARITY

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 13 06 | Fond solidarity | | | | | | | |
| 13 06 01 | Fond solidarity Evropské unie – Členské státy | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Fond solidarity Evropské unie – Státy jednající o vstupu | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Kapitola 13 06 — Celkem | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

13 06

Fond solidarity

13 06 01

Fond solidarity Evropské unie – Členské státy

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Fond solidarity Evropské unie – Státy jednající o vstupu

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Kapitola 13 06 — Celkem

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Článek 13 06 01 — Fond solidarity Evropské unie – Členské státy

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Poznámky

Tento článek je určen na pokrytí nákladů vyplývajících z uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie v případě rozsáhlých katastrof v členských zemích. Pomoc by měla být poskytována především v souvislosti s přírodními katastrofami, ale může být poskytnuta i tehdy, vyžaduje-li to naléhavost situace, zemím, kterých se týká konečný termín stanovený pro použití přidělené finanční pomoci, a mělo by být stanoveno, že přijímající státy musí odůvodnit způsob použití pomoci, kterou dostávají. Částka obdržené pomoci, která je následně kompenzována úhradami třetích stran, například na principu „znečišťovatel platí“, nebo která přesahuje výši konečného vyčíslení škod, by měla být získána zpět.

O přidělení prostředků se rozhodne formou opravného rozpočtu, jehož jediným účelem bude uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie.

Právní základ

Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3).

Odkazy na související právní akty

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, předložený Komisí dne 6. dubna 2005, o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (COM(2005)0108).

Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne 17. května 2006 (Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1).

HLAVA 15 — VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA

Číselné údaje

| Hlava Kapitola | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 15 01 | Správní výdaje v oblasti politiky „Vzdělávání a kultura“ | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Celoživotní učení včetně mnohojazyčnosti | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Rozvoj kulturní a audiovizuální spolupráce v Evropě | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Podpora a propagace spolupráce v oblasti mládeže a sportu | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Lidé — Program pro mobilitu výzkumných pracovníků | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | Hlava 15 — Celkem | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Hlava Kapitola

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

15 01

Správní výdaje v oblasti politiky „Vzdělávání a kultura“

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Celoživotní učení včetně mnohojazyčnosti

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Rozvoj kulturní a audiovizuální spolupráce v Evropě

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Podpora a propagace spolupráce v oblasti mládeže a sportu

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Lidé — Program pro mobilitu výzkumných pracovníků

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Hlava 15 — Celkem

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

KAPITOLA 15 07 — LIDÉ — PROGRAM PRO MOBILITU VÝZKUMNÝCH PRACOVNÍKŮ

Číselné údaje

| Hlava Kapitola Článek Bod | Název | FR | Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 15 07 | Lidé — Program pro mobilitu výzkumných pracovníků | | | | | | | |
| 15 07 77 | Lidé | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Prostředky pocházející z příspěvků třetích stran na výzkum a technologický rozvoj (mimo Evropský hospodářský prostor) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Článek 15 07 79 — Pilotní projekt — Partnerství založená na znalostech | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | Kapitola 15 07 — Celkem | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Hlava Kapitola Článek Bod

Název

FR

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

15 07

Lidé — Program pro mobilitu výzkumných pracovníků

15 07 77

Lidé

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Prostředky pocházející z příspěvků třetích stran na výzkum a technologický rozvoj (mimo Evropský hospodářský prostor)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Článek 15 07 79 — Pilotní projekt — Partnerství založená na znalostech

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

Kapitola 15 07 — Celkem

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Článek 15 07 77 — Lidé

Číselné údaje

| Rozpočet 2013 | návrh opravného rozpočtu č. 9/2013 | Nová částka |
| --- | --- | --- |
| Závazky | Platby | Závazky | Platby | Závazky | Platby |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

Rozpočet 2013

návrh opravného rozpočtu č. 9/2013

Nová částka

Závazky

Platby

Závazky

Platby

Závazky

Platby

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Poznámky

Evropa se musí zatraktivnit pro výzkumné pracovníky, má-li se zvýšit její kapacita a výkonnost ve výzkumu a technologickém rozvoji a upevnit a dále rozvíjet Evropský výzkumný prostor. V souvislosti se vzrůstající konkurencí ve světovém měřítku je třeba vytvořit otevřený a konkurenční evropský trh práce pro výzkumné pracovníky s diverzifikovanými, atraktivními kariérními vyhlídkami.

Přidanou hodnotou podpory poskytované ve zvláštním programu „Lidé“ (prováděném prostřednictvím akcí „Marie Curie“, Noc vědců a EURAXESS) je podpora mezinárodní interdisciplinární a mezioborové mobility výzkumných pracovníků jakožto klíčové hybné síly inovací v Evropě. Akce „Marie Curie“ napomáhají rovněž upevňování spolupráce mezi vzdělávacím výzkumem a podnikatelskou sférou z různých zemí při odborných školeních a kariérním rozvoji výzkumných pracovníků s cílem rozšířit škálu jejich dovedností a připravit je na pracovní místa budoucnosti. Akce „Marie Curie“ podporují užší partnerství mezi vysokými školami a podniky, aby se posílila výměna znalostí a rozšířilo doktorandské studium uzpůsobené potřebám průmyslu. Podporou podmínek zaměstnávání podle Evropské charty a kodexu vědeckého pracovníka přispívají k zatraktivnění kariéry výzkumného pracovníka v Evropě.

K prostředkům uvedeným v tomto článku je třeba přičíst příspěvky od států ESVO v souladu s Dohodou o Evropském hospodářském prostoru, zejména s článkem 82 této dohody a připojeným protokolem 32. Pro informaci: tyto částky se odvozují od příspěvků států ESVO vykazovaných v článku 6 3 0 výkazu příjmů, které představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 písm. e) až g) finančního nařízení; na základě těchto příspěvků jsou poskytovány odpovídající prostředky a je prováděn rozpočet podle přílohy „Evropský hospodářský prostor“ této části výkazu výdajů tohoto oddílu, který tvoří nedílnou součást souhrnného rozpočtu.

Tyto prostředky jsou určeny také na pokrytí výdajů souvisejících s příjmy, které vedou k poskytnutí dodatečných prostředků od třetích osob či třetích zemí (mimo Evropský hospodářský prostor) účastnících se projektů v oblasti výzkumu a technologického rozvoje.

V souladu s článkem 21 finančního nařízení případné příjmy zaúčtované v bodech 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 a 6 0 3 3 výkazu příjmů mohou vést k poskytnutí dodatečných prostředků.

Právní základ

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) (Úř. věst. L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2006/973/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Lidé“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 269).

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU – sucho a lesní požáry v Rumunsku a povodně v Německu, Rakousku a České republice

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (sucho a lesní požáry v Rumunsku a povodně v Německu, Rakousku a České republice) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 26 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 26 této dohody,

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (2),

| — | s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o Fondu solidarity EU přijaté v rámci dohodovacího řízení dne 17. července 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o Fondu solidarity EU přijaté v rámci dohodovacího řízení dne 17. července 2008,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0369/2013),

| 1. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

1.

schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí 2014/95/EU.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Uvolnění prostředků z nástroje pružnosti pro doplnění financování souhrnného rozpočtu EU na rok 2013 pro financování Evropského sociálního fondu za účelem zvýšení příspěvků Francii, Itálii a Španělsku

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013, přijatý s konečnou platností dne 12. prosince 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013, přijatý s konečnou platností dne 12. prosince 2012 (1),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 7/2013, který Komise předložila dne 25. července 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 7/2013, který Komise předložila dne 25. července 2013 (COM(2013)0557),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (2), a zejména na bod 27 uvedené dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (2), a zejména na bod 27 uvedené dohody,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | s ohledem na postoj Rady přijatý dne 7. října 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj Rady přijatý dne 7. října 2013,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0370/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že po posouzení všech možností pro přerozdělení prostředků na závazky v rámci podokruhu 1b se zdá být nutné uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že po posouzení všech možností pro přerozdělení prostředků na závazky v rámci podokruhu 1b se zdá být nutné uvolnit prostředky z nástroje pružnosti,

| B. | vzhledem k tomu, že Komise navrhla uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby se doplnilo financování v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2013 nad úroveň stropu stanoveného pro podokruh 1b o 134 049 037 EUR určených na financování Evropského sociálního fondu za účelem navýšení příspěvků pro Francii, Itálii a Španělsko na rok 2013 o celkovou částku 150 milionů EUR, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Komise navrhla uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby se doplnilo financování v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2013 nad úroveň stropu stanoveného pro podokruh 1b o 134 049 037 EUR určených na financování Evropského sociálního fondu za účelem navýšení příspěvků pro Francii, Itálii a Španělsko na rok 2013 o celkovou částku 150 milionů EUR,

| 1. | bere na vědomí návrh Komise překročit strop stanovený pro podokruh 1b na rok 2013 o částku 134 049 037 EUR s cílem navýšit příděly prostředků z Evropského sociálního fondu pro Francii, Itálii a Španělsko na rok 2013 o celkovou částku 150 milionů EUR, a v souladu s tím uvolnit prostředky z nástroje pružnosti; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí návrh Komise překročit strop stanovený pro podokruh 1b na rok 2013 o částku 134 049 037 EUR s cílem navýšit příděly prostředků z Evropského sociálního fondu pro Francii, Itálii a Španělsko na rok 2013 o celkovou částku 150 milionů EUR, a v souladu s tím uvolnit prostředky z nástroje pružnosti;

| 2. | souhlasí s uvolněním prostředků z nástroje pružnosti k získání částky 134 049 037 EUR v prostředcích na závazky k financování těchto dodatečných příspěvků v rámci podokruhu 1b; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s uvolněním prostředků z nástroje pružnosti k získání částky 134 049 037 EUR v prostředcích na závazky k financování těchto dodatečných příspěvků v rámci podokruhu 1b;

| 3. | schvaluje rozhodnutí připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

3.

schvaluje rozhodnutí připojené k tomuto usnesení;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady toto rozhodnutí podepsal a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení i s přílohou Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení i s přílohou Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 66, 8.3.2013.

(2)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti

(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí 2014/94/EU.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Evropské systémy družicové navigace ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich provozu (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/32)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0814),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 172 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0464/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na příslib zástupce Rady obsažený v dopise ze dne 11. září 2013, že postoj Parlamentu bude schválen v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na příslib zástupce Rady obsažený v dopise ze dne 11. září 2013, že postoj Parlamentu bude schválen v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Rozpočtového výboru a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Rozpočtového výboru a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0321/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise připojené k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1285/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise

týkající se

INTERINSTITUCIONÁLNÍ SKUPINY ODBORNÍKŮ PRO GALIELO (GIP)

| 1. | Vzhledem k významu, jedinečnosti a složitosti evropských programů GNSS a vzhledem k tomu, že systémy vzniklé z těchto programů náleží Společenství a že programy jsou pro období let 2014–2020 plně financovány z rozpočtu Společenství, uznávají Evropský parlament, Rada a Evropská komise nutnost úzké spolupráce těchto tří orgánů. |
| --- | --- |

1.

Vzhledem k významu, jedinečnosti a složitosti evropských programů GNSS a vzhledem k tomu, že systémy vzniklé z těchto programů náleží Společenství a že programy jsou pro období let 2014–2020 plně financovány z rozpočtu Společenství, uznávají Evropský parlament, Rada a Evropská komise nutnost úzké spolupráce těchto tří orgánů.

| 2. | Cílem interinstitucionální skupiny odborníků pro Galileo (GIP) bude usnadnit každému orgánu výkon jeho příslušných povinností. Proto bude zřízena GIP, aby podrobně sledovala:






  a) | pokrok při provádění evropských programů GNSS, zejména s ohledem na provádění zakázek a smluvních dohod, zejména s ohledem na EKA; |
| --- | --- | --- |

2.

Cílem interinstitucionální skupiny odborníků pro Galileo (GIP) bude usnadnit každému orgánu výkon jeho příslušných povinností. Proto bude zřízena GIP, aby podrobně sledovala:

a)

pokrok při provádění evropských programů GNSS, zejména s ohledem na provádění zakázek a smluvních dohod, zejména s ohledem na EKA;

| b) | mezinárodní dohody s třetími zeměmi, aniž jsou dotčena ustanovení článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

b)

mezinárodní dohody s třetími zeměmi, aniž jsou dotčena ustanovení článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| c) | přípravu trhů v oblasti družicové navigace; |
| --- | --- |

c)

přípravu trhů v oblasti družicové navigace;

| d) | účelnost mechanismů pro správu a řízení a |
| --- | --- |

d)

účelnost mechanismů pro správu a řízení a

| e) | výroční přezkum pracovního programu. |
| --- | --- |

e)

výroční přezkum pracovního programu.

| 3. | GIP bude v souladu se stávajícími pravidly ctít potřebu důvěrnosti, zejména s ohledem na to, že některé údaje mají povahu obchodního tajemství a jsou citlivé. |
| --- | --- |

3.

GIP bude v souladu se stávajícími pravidly ctít potřebu důvěrnosti, zejména s ohledem na to, že některé údaje mají povahu obchodního tajemství a jsou citlivé.

| 4. | Komise zohlední názory vyjádřené GIP. |
| --- | --- |

4.

Komise zohlední názory vyjádřené GIP.

| 5. | GIP bude složena ze sedmi zástupců, z nichž budou:






  — | 3 z Rady, |
| --- | --- | --- |

5.

GIP bude složena ze sedmi zástupců, z nichž budou:

—

3 z Rady,

| — | 3 z Evropského parlamentu, |
| --- | --- |

—

3 z Evropského parlamentu,

| — | 1 z Komise,
  a bude se pravidelně scházet (v zásadě čtyřikrát ročně). |
| --- | --- |

—

1 z Komise,

a bude se pravidelně scházet (v zásadě čtyřikrát ročně).

| 6. | GIP nemá vliv na stanovené povinnosti nebo interinstitucionální vztahy. |
| --- | --- |

6.

GIP nemá vliv na stanovené povinnosti nebo interinstitucionální vztahy.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makrofinanční pomoc Jordánsku ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému království (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/33)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2013)0242),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0119/2013),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 29. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 29. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Rozpočtového výboru (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Rozpočtového výboru (A7-0335/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o poskytnutí makrofinanční pomoci Jordánskému hášimovskému království

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, rozhodnutí č. 1351/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

Dohoda mezi Evropskou unií a Ruskem o prekursorech drog ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog jménem Evropské unie (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Souhlas)

(2016/C 436/34)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (12221/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (12221/2013),

| — | s ohledem na návrh dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog (08178/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh dohody mezi Evropskou unií a Ruskou federací o prekursorech drog (08178/2013),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0308/2013),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A7-0342/2013),

| 1. | uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas s uzavřením dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Ruské federace. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Ruské federace.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Seznam třetích států a organizací, se kterými má Europol uzavřít dohody *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2009/935/SVV, pokud jde o seznam třetích zemí a organizací, se kterými má Europol uzavřít dohody (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Konzultace)

(2016/C 436/35)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16229/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (16229/2012),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (1), a zejména na čl. 26 odst. 1 písm. a) uvedeného rozhodnutí, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (1), a zejména na čl. 26 odst. 1 písm. a) uvedeného rozhodnutí, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0011/2013),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/934/SVV ze dne 30. listopadu 2009, kterým se přijímají prováděcí pravidla upravující vztahy Europolu s partnery, včetně výměny osobních údajů a utajovaných informací (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/934/SVV ze dne 30. listopadu 2009, kterým se přijímají prováděcí pravidla upravující vztahy Europolu s partnery, včetně výměny osobních údajů a utajovaných informací (2),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/935/SVV ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví seznam třetích zemí a organizací, se kterými Europol uzavře dohody (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/935/SVV ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví seznam třetích zemí a organizací, se kterými Europol uzavře dohody (3),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A7-0351/2013),

| 1. | zamítá návrh rozhodnutí Rady; |
| --- | --- |

1.

zamítá návrh rozhodnutí Rady;

| 2. | vyzývá Radu, aby rozhodnutí nepřijímala, vzhledem k tomu, že Komise nedávno navrhla nové nařízení o Europolu (návrh nařízení Komise ze dne 27. března 2013 o agentuře Evropské unie pro spolupráci a vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (Europol), kterým se zrušují rozhodnutí 2009/371/SVV a 2005/681/SVV (COM(2013)0173)), v němž se mění ustanovení a postupy při uzavírání dohod se třetími zeměmi a organizacemi; opatření, kterými se provádí rozhodnutí 2009/371/SVV, by se proto neměla nijak měnit; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby rozhodnutí nepřijímala, vzhledem k tomu, že Komise nedávno navrhla nové nařízení o Europolu (návrh nařízení Komise ze dne 27. března 2013 o agentuře Evropské unie pro spolupráci a vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (Europol), kterým se zrušují rozhodnutí 2009/371/SVV a 2005/681/SVV (COM(2013)0173)), v němž se mění ustanovení a postupy při uzavírání dohod se třetími zeměmi a organizacemi; opatření, kterými se provádí rozhodnutí 2009/371/SVV, by se proto neměla nijak měnit;

| 3. | vyzývá ředitele a správní radu Europolu, aby v případě, že bude návrh rozhodnutí přijat, nezahajovali jednání o operačních dohodách se zeměmi, které jsou v něm uvedené, jelikož v některých státech uvedených v návrhu rozhodnutí Rady není zaručena dostatečná úroveň ochrany údajů a dodržení základního práva na ochranu osobních údajů nemůže být zaručeno; zdůrazňuje, při každé výměně osobních údajů se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi musí být zajištěny přísné záruky bezpečnosti pro účely ochrany soukromé sféry a základních práv; |
| --- | --- |

3.

vyzývá ředitele a správní radu Europolu, aby v případě, že bude návrh rozhodnutí přijat, nezahajovali jednání o operačních dohodách se zeměmi, které jsou v něm uvedené, jelikož v některých státech uvedených v návrhu rozhodnutí Rady není zaručena dostatečná úroveň ochrany údajů a dodržení základního práva na ochranu osobních údajů nemůže být zaručeno; zdůrazňuje, při každé výměně osobních údajů se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi musí být zajištěny přísné záruky bezpečnosti pro účely ochrany soukromé sféry a základních práv;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a Europolu. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a Europolu.

---

(1)  Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2)  Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 6.

(3)  Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 12.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Právní rámec pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 723/2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Konzultace)

(2016/C 436/36)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2012)0682),

| — | s ohledem na články 187 a 188 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 187 a 188 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0421/2012),

| — | s ohledem na článek 55 a na čl. 46 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 a na čl. 46 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A7-0331/2013),

| 1. | schvaluje návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh Komise;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Společná ustanovení ohledně evropských fondů ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/37)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0615) a na pozměněné návrhy Komise (COM(2012)0496, COM(2013)0146 a COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0615) a na pozměněné návrhy Komise (COM(2012)0496, COM(2013)0146 a COM(2013)0246),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0107/2013),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené italskou poslaneckou sněmovnou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality a uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené italskou poslaneckou sněmovnou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality a uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012, 12. prosince 2012 a 22. května 2013 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012, 12. prosince 2012 a 22. května 2013 (1),

| — | s ohledem na stanoviska Výboru regionů ze dne 3. května 2012 a 29. listopadu 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Výboru regionů ze dne 3. května 2012 a 29. listopadu 2012 (2),

| — | s ohledem na stanoviska Účetního dvora ze dne 15. prosince 2011, 13. prosince 2012 a 18. července 2013 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Účetního dvora ze dne 15. prosince 2011, 13. prosince 2012 a 18. července 2013 (3),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0274/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společná prohlášení, která jsou přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společná prohlášení, která jsou přílohou tohoto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Rady a Komise, která jsou přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Rady a Komise, která jsou přílohou tohoto usnesení;

| 4. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 30, Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 76 a Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 101.

(2)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 58 a Úř. věst. C 17, 19.1.2013, s. 56..

(3)  Úř. věst. C 47, 17.2.2012, s. 1, Úř. věst. C 13, 16.1.2013, s. 1 a Úř. věst. C 267, 17.9.2013, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1303/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o revizi nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady v souvislosti se zpětným získáváním prostředků

Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že do revize finančního nařízení, která uvádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 v soulad s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020, začlení opatření nutná pro provádění úprav pro přidělení výkonnostní rezervy v souvislosti s prováděním finančních nástrojů podle článku 39 (iniciativa na podporu malých a středních podniků) podle nařízení o společných ustanoveních pro evropské strukturální a investiční fondy, pokud jde o zpětné získávání:

| i. | prostředků přidělených na programy v souvislosti s výkonnostní rezervou a které musely být zrušeny v důsledku toho, že v hlavních bodech těchto programů nebylo dosaženo vytčených milníků a; |
| --- | --- |

i.

prostředků přidělených na programy v souvislosti s výkonnostní rezervou a které musely být zrušeny v důsledku toho, že v hlavních bodech těchto programů nebylo dosaženo vytčených milníků a;

| ii. | prostředků přidělených v souvislosti se specifickými programy uvedenými v čl. 39 odst. 4 písm. b), které musely být zrušeny, protože účast členského státu ve finančním nástroji musela být zastavena; |
| --- | --- |

ii.

prostředků přidělených v souvislosti se specifickými programy uvedenými v čl. 39 odst. 4 písm. b), které musely být zrušeny, protože účast členského státu ve finančním nástroji musela být zastavena;

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k článku 1

Pokud budou třeba další odůvodněné výjimky ze společných pravidel, které zohlední specifické potřeby ENRF a EZFRV, Evropský parlament, Rada a Evropská komise se zavazují, že tyto výjimky povolí, přičemž s náležitou péčí přistoupí k nezbytným změnám nařízení o společných ustanoveních pro evropské strukturální a investiční fondy.

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady o vyloučení zpětné účinnosti, pokud jde o provádění čl. 5 odst. 3

Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že:

| — | co se týče použití čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. c) a čl. 26 odst. 2 nařízení o společných ustanoveních týkajících se evropských strukturálních a investičních fondů, opatření přijatá členskými státy za účelem zapojení partnerů uvedených v čl. 5 odst. 1 při přípravě dohody o partnerství a programů uvedených v čl. 5 odst. 2 zahrnují veškeré kroky podniknuté členskými státy na praktické úrovni bez ohledu na jejich načasování stejně jako kroky podniknuté těmito státy před vstupem uvedeného nařízení v platnost a přede dnem vstupu v platnost aktu v přenesené pravomoci, kterým se stanoví evropský kodex chování, přijatý v souladu s čl. 5 odst. 3 téhož nařízení, v průběhu přípravné fáze postupu plánování členského státu, za předpokladu, že bylo dosaženo cílů zásady partnerství stanovených ve výše uvedeném nařízení. V této souvislosti budou členské státy v souladu se svými vnitrostátními a regionálními pravomocemi rozhodovat o obsahu obou, jak navrhované dohody o partnerství, tak navrhovaných programů, podle příslušných ustanovení daného nařízení a zvláštních pravidel pro jednotlivé fondy; |
| --- | --- |

—

co se týče použití čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. c) a čl. 26 odst. 2 nařízení o společných ustanoveních týkajících se evropských strukturálních a investičních fondů, opatření přijatá členskými státy za účelem zapojení partnerů uvedených v čl. 5 odst. 1 při přípravě dohody o partnerství a programů uvedených v čl. 5 odst. 2 zahrnují veškeré kroky podniknuté členskými státy na praktické úrovni bez ohledu na jejich načasování stejně jako kroky podniknuté těmito státy před vstupem uvedeného nařízení v platnost a přede dnem vstupu v platnost aktu v přenesené pravomoci, kterým se stanoví evropský kodex chování, přijatý v souladu s čl. 5 odst. 3 téhož nařízení, v průběhu přípravné fáze postupu plánování členského státu, za předpokladu, že bylo dosaženo cílů zásady partnerství stanovených ve výše uvedeném nařízení. V této souvislosti budou členské státy v souladu se svými vnitrostátními a regionálními pravomocemi rozhodovat o obsahu obou, jak navrhované dohody o partnerství, tak navrhovaných programů, podle příslušných ustanovení daného nařízení a zvláštních pravidel pro jednotlivé fondy;

| — | akt v přenesené pravomoci, kterým se stanoví evropský kodex chování, přijatý v souladu s čl. 5 odst. 3, nebude mít za žádných okolností ani přímo, ani nepřímo jakoukoliv zpětnou účinnost, zejména pokud jde o postup schvalování dohody o partnerství a programů, neboť záměrem právního předpisu EU není svěřit Komisi pravomoci, které by jí umožňovaly zamítnout schválení dohody o partnerství či programů pouze a výlučně na základě jakéhokoli porušení evropského kodexu chování, přijatého v souladu s čl. 5 odst. 3; |
| --- | --- |

—

akt v přenesené pravomoci, kterým se stanoví evropský kodex chování, přijatý v souladu s čl. 5 odst. 3, nebude mít za žádných okolností ani přímo, ani nepřímo jakoukoliv zpětnou účinnost, zejména pokud jde o postup schvalování dohody o partnerství a programů, neboť záměrem právního předpisu EU není svěřit Komisi pravomoci, které by jí umožňovaly zamítnout schválení dohody o partnerství či programů pouze a výlučně na základě jakéhokoli porušení evropského kodexu chování, přijatého v souladu s čl. 5 odst. 3;

| — | Evropský parlament a Rada vyzývají Komisi, aby jim návrh znění aktu v přenesené pravomoci, který má být přijat na základě čl. 5 odst. 3, zpřístupnila co nejdříve, nejpozději však ke dni, kdy Rada schválí politickou dohodu ohledně nařízení o společných ustanoveních týkajících se evropských strukturálních a investičních fondů, nebo kdy bude o návrhu zprávy o uvedeném nařízení hlasovat na plenárním zasedání Evropský parlament, podle toho, který den nastane dříve. |
| --- | --- |

—

Evropský parlament a Rada vyzývají Komisi, aby jim návrh znění aktu v přenesené pravomoci, který má být přijat na základě čl. 5 odst. 3, zpřístupnila co nejdříve, nejpozději však ke dni, kdy Rada schválí politickou dohodu ohledně nařízení o společných ustanoveních týkajících se evropských strukturálních a investičních fondů, nebo kdy bude o návrhu zprávy o uvedeném nařízení hlasovat na plenárním zasedání Evropský parlament, podle toho, který den nastane dříve.

Společné prohlášen í Rady a Komise k čl. 145 odst. 7

Rada a Komise potvrzují, že pro účely čl. 145 odst. 7 odkaz na termín „platné právní předpisy“ v souvislosti s posuzováním vážných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly zahrnuje výklady tohoto práva provedené Soudním dvorem Evropské unie, Tribunálem Evropské unie nebo Komisí (včetně vysvětlujících poznámek Komise) platných k datu, kdy byla Komisi předložena příslušná prohlášení řídicích subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditorů.

Prohlášení Evropského parlamentu o uplatňování článku 5

Evropský parlament bere na vědomí informaci, kterou obdržel dne 19. prosince 2012 od předsednictví v návaznosti na diskusi v rámci COREPERu, v níž členské státy prohlásily, že mají v úmyslu v přípravném stadiu programování zohlednit co nejvíce zásad obsažených v návrhu nařízení o společných ustanoveních pro evropské strukturální a investiční fondy, ve znění tohoto návrhu platném v okamžiku předání informace, co se týče bloku strategického programování včetně ducha a obsahu zásady partnerství stanovené v článku 5.

Prohlášení Komise k článku 22

| 1. | Komise má za to, že hlavním účelem výkonnostního rámce je napomoci k efektivnímu plnění programů s cílem dosáhnout plánovaných výsledků, a že opatření uvedená v odstavcích 6 a 7 by měla být uplatňována s náležitým ohledem na tento účel. |
| --- | --- |

1.

Komise má za to, že hlavním účelem výkonnostního rámce je napomoci k efektivnímu plnění programů s cílem dosáhnout plánovaných výsledků, a že opatření uvedená v odstavcích 6 a 7 by měla být uplatňována s náležitým ohledem na tento účel.

| 2. | Pokud Komise pozastaví v souladu s odstavcem 6 všechny průběžné platby na určitou prioritu nebo jejich část, může daný členský stát nadále předkládat žádosti o platby v souvislosti s touto prioritou, aby zabránil zrušení závazků určených pro daný program podle článku 86. |
| --- | --- |

2.

Pokud Komise pozastaví v souladu s odstavcem 6 všechny průběžné platby na určitou prioritu nebo jejich část, může daný členský stát nadále předkládat žádosti o platby v souvislosti s touto prioritou, aby zabránil zrušení závazků určených pro daný program podle článku 86.

| 3. | Komise potvrzuje, že bude uplatňovat ustanovení uvedená v čl. 22 odst. 7 tak, aby v případě neplnění cílů v souvislosti s nedostatečným čerpáním finančních prostředků v rámci určité priority nedocházelo k dvojí ztrátě těchto prostředků. Pokud v důsledku provádění článků 86 až 88 dojde ke zrušení části závazků v rámci programu s následným snížením částky na podporu pro danou prioritu nebo pokud částka přidělená na danou prioritu není na konci programového období vyčerpána, pak se pro účely provádění čl. 22 odst. 7 příslušné cíle stanovené ve výkonnostním rámci v poměrné výši upraví. |
| --- | --- |

3.

Komise potvrzuje, že bude uplatňovat ustanovení uvedená v čl. 22 odst. 7 tak, aby v případě neplnění cílů v souvislosti s nedostatečným čerpáním finančních prostředků v rámci určité priority nedocházelo k dvojí ztrátě těchto prostředků. Pokud v důsledku provádění článků 86 až 88 dojde ke zrušení části závazků v rámci programu s následným snížením částky na podporu pro danou prioritu nebo pokud částka přidělená na danou prioritu není na konci programového období vyčerpána, pak se pro účely provádění čl. 22 odst. 7 příslušné cíle stanovené ve výkonnostním rámci v poměrné výši upraví.

Prohlášení Komise ke kompromisnímu znění o ukazatelích

Komise potvrzuje, že do 3 měsíců od přijetí nařízení dokončí své pokyny o společných ukazatelích pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a Evropskou územní spolupráci po konzultaci s příslušnými sítěmi hodnocení sestávajícími z vnitrostátních odborníků na hodnocení. Tyto pokyny budou obsahovat definici každého společného ukazatele, jakož i metodiku shromažďování a vykazování údajů o těchto společných ukazatelích.

Prohlášení Komise o změně dohod o partnerství a operačních programů v kontextu článku 23

Komise má za to, že odchylně od ustanovení uvedených v čl. 23 odst. 4 a 5 může v případě nutnosti předkládat připomínky k návrhům změn v dohodách o partnerství a operačních programech předloženým členskými státy podle čl. 23 odst. 4, zejména pokud tyto nejsou v souladu s předchozím návrhem předloženým dotyčným členským státem podle čl. 23 odst. 3 a v každém případě na základě článků 16 a 30. Domnívá se, že tříměsíční lhůta pro přijetí rozhodnutí o schválení změn dohod o partnerství a příslušných programů uvedená v čl. 23 odst. 5 začíná okamžikem předložení návrhů změn podle odstavce 4, za předpokladu, že tyto změny zohledňují odpovídajícím způsobem připomínky Komise.

Prohlášení Komise o dopadu dohody, které dosáhli spolunormotvůrci, na výkonnostní reservu a objem předběžného financování na stropy plateb

Komise se domnívá, že další prostředky na platby, které mohou být zapotřebí v letech 2014–2020 v důsledku změn zavedených v případě výkonnostní rezervy a předběžného financování, zůstávají omezené.

Důsledky by měly být zvládnutelné při dodržení návrhu nařízení o víceletém finančním rámci.

Roční výkyvy v celkové úrovni plateb, včetně výkyvů způsobených uvedenými změnami, budou zvládnuty využitím celkového rozpětí u plateb a zvláštních nástrojů dohodnutých v návrhu nařízení o víceletém finančním rámci.

Komise bude situaci pozorně sledovat a své hodnocení vyjádří v rámci přezkumu v polovině období.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Evropský sociální fond ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7–0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/38)

Evropský parlament

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0607/2),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 164 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0327/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 164 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0327/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. února 2012 (1) a 22. května 2013 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. února 2012 (1) a 22. května 2013 (2),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (3),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 14. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 14. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro kulturu a vzdělávání, jakož i Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro kulturu a vzdělávání, jakož i Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0250/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 82.

(2)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 101.

(3)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 127

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1304/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Evropský fond pro regionální rozvoj a cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj a cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/39)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0614),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 178 a 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 178 a 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0328/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0268/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady připojené k tomuto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení;

| 4. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 44.

(2)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1301/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady ohledně uplatňování článku 6 nařízení o EFRR, článku 15 nařízení o evropské územní spolupráci a článku 4 nařízení o Fondu soudržnosti

Evropský parlament a Rada berou na vědomí ujištění poskytnuté zákonodárcům Komisí, že společné ukazatele výstupů pro nařízení o EFRR, nařízení o evropské územní spolupráci a nařízení o Fondu soudržnosti, jež budou součástí přílohy každého z uvedených nařízení, jsou výsledkem dlouhého přípravného procesu, kterého se účastnili odborníci na hodnocení z Komise i členských států, a v zásadě se očekává, že budou stabilní.

Prohlášení Komise

Komise sdílí cíl vyjádřený Evropským parlamentem zjednodušit postupy, které se týkají státní pomoci v souvislosti s operační podporou poskytovanou podnikům usazeným v nejvzdálenějších regionech a které jsou spojené s kompenzací dodatečných nákladů vznikajících v těchto regionech v důsledku jejich specifické hospodářské a sociální situace.

Podle návrhu budoucího obecného nařízení o blokových výjimkách, který nedávno zveřejnily útvary Komise (1), by se operační podpora, jež má kompenzovat některé dodatečné náklady vzniklé příjemcům usazeným v těchto regionech (2), považovala za slučitelnou s vnitřním trhem za podmínek stanovených v návrhu, a byla by tudíž vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise se domnívá, že to poskytne dobrý základ pro dosažení žádoucího zjednodušení, a plně zohlední všechny připomínky členských států přijaté v rámci probíhajícího procesu konzultací s ohledem na přijetí nařízení v roce 2014.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html.

(2)  Náklady na přepravu zboží produkovaného v nejvzdálenějších regionech, dodatečné náklady na produkci a provozní náklady kromě nákladů na přepravu.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Evropský fond pro regionální rozvoj a cíl „Evropská územní spolupráce“ ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/40)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0611),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 178 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 178 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0326/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 19. července 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 19. července 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0280/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady, které je připojeno k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady, které je připojeno k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 49.

(2)  Úř. věst. C 277, 13.9.2012, s. 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1299/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMu USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady o uplatňování článku 6 nařízení o EFRR, článku 15 nařízení o evropské územní spolupráci a článku 4 nařízení o Fondu soudržnosti:

Evropský parlament a Rada berou na vědomí ujištění poskytnuté zákonodárcům Komisí, že společné ukazatele výstupů pro nařízení o EFRR, nařízení o evropské územní spolupráci a nařízení o Fondu soudržnosti, jež budou součástí přílohy každého z uvedených nařízení, jsou výsledkem dlouhého přípravného procesu, kterého se účastnili odborníci na hodnocení z Komise i členských států, a v zásadě se očekává, že budou stabilní.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Fond soudržnosti ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/41)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0612),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0325/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A7-0270/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady připojené k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 38.

(2)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1300/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady ohledně uplatňování článku 6 nařízení o EFRR, článku 15 nařízení o evropské územní spolupráci a článku 4 nařízení o Fondu soudržnosti:

„Evropský parlament a Rada berou na vědomí ujištění poskytnuté zákonodárcům Komisí, že společné ukazatele výstupů pro nařízení o EFRR, nařízení o evropské územní spolupráci a nařízení o Fondu soudržnosti, jež budou součástí přílohy každého z uvedených nařízení, jsou výsledkem dlouhého přípravného procesu, kterého se účastnili odborníci na hodnocení z Komise i členských států, a v zásadě se očekává, že budou stabilní.“

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Evropské seskupení pro územní spolupráci ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), pokud jde o vyjasnění, zjednodušení a zlepšení zřizování a provádění takovýchto seskupení (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/42)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0610/2),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 175 odst. 3, čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 175 odst. 3, čl. 209 odst. 1 a čl. 212 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0324/2011),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 175 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 175 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 15. února 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 15. února 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 19. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A7-0309/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společná prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise připojená k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společná prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise připojená k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 53.

(2)  Úř. věst. C 113, 18.4.2012, s. 22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 1082/2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), pokud jde o vyjasnění, zjednodušení a zlepšení zřizování a fungování takovýchto seskupení

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1302/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise týkající se zvyšování povědomí a článků 4 a 4a nařízení o ESÚS

Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že vyvinou koordinovanější úsilí, pokud jde o zvyšování povědomí mezi orgány a členskými státy i uvnitř nich, s cílem lépe zviditelnit možnosti, jak využívat ESÚS jako fakultativní nástroj pro územní spolupráci ve všech oblastech politiky EU.

V této souvislosti Evropský parlament, Rada a Komise vyzývají členské státy, aby zejména přijaly vhodná opatření pro koordinaci a komunikaci mezi vnitrostátními orgány a mezi orgány v různých členských státech s cílem zajistit jednoznačné, účinné a transparentní postupy, pokud jde o udělování povolení novým ESÚS v rámci stanovených lhůt.

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise týkající se čl. 1 odst. 9 nařízení o ESÚS

Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že při uplatňování čl. 9 odst. 2 písm. i) nařízení (EU) č. 1082/2006 ve znění pozdějších předpisů budou členské státy při posuzování pravidel, která se vztahují na zaměstnance ESÚS a jsou uvedena v návrhu úmluvy, usilovat o posouzení různých variant režimu zaměstnání, který si má zvolit ESÚS, ať už se budou řídit soukromým nebo veřejným právem.

Pokud se budou pracovní smlouvy pro zaměstnance ESÚS řídit soukromým právem, vezmou členské státy rovněž v úvahu příslušné právní předpisy EU, např. nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 ze dne 17. června 2008 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I) a související právní postupy z jiných členských států, jež jsou v ESÚS zastoupeny.

Evropský parlament, Rada a Komise jsou dále toho názoru, že tam, kde se pracovní smlouvy pro zaměstnance ESÚS řídí veřejným právem, budou platit ustanovení vnitrostátního veřejného práva členského státu, v němž se nachází příslušný orgán ESÚS. Vnitrostátní předpisy veřejného práva členského státu, v němž je ESÚS zaregistrováno, se však mohou uplatnit na ty zaměstnance ESÚS, na které se již vztahovaly předtím, než se stali zaměstnanci ESÚS.

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise týkající se úlohy Výboru regionů v rámci platformy ESÚS

Evropský parlament, Rada a Komise berou na vědomí užitečnou práci, kterou vykonal Výbor regionů v rámci platformy ESÚS, na jejíž činnost dohlížel, a podněcují Výbor regionů k dalšímu monitorování činnosti stávajících ESÚS a těch, jež jsou právě zřizována, k uspořádání výměny osvědčených postupů a zjištění společných témat.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Genderová vyváženost mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách a o souvisejících opatřeních (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/43)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0614),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 157 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 157 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0382/2012),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality Poslaneckou sněmovnou České republiky, nizozemskou První komorou, nizozemskou Druhou komorou, polským Sejmem, polským Senátem, švédským parlamentem, Dolní sněmovnou Spojeného království a Sněmovnou lordů Spojeného království, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality Poslaneckou sněmovnou České republiky, nizozemskou První komorou, nizozemskou Druhou komorou, polským Sejmem, polským Senátem, švédským parlamentem, Dolní sněmovnou Spojeného království a Sněmovnou lordů Spojeného království, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na společná jednání Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví podle článku 51 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná jednání Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví podle článku 51 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A7-0340/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2013/.../EU o zlepšení genderové vyváženosti mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady společností kotovaných na burzách a o souvisejících opatřeních

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 157 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rovnost žen a mužů je jednou ze základních hodnot a hlavních cílů Unie podle článku 2 a čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Podle ustanovení článku 8 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) Unie při všech svých činnostech usiluje o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy. Ustanovení čl. 157 odst. 3 Smlouvy o fungování EU představuje právní základ pro přijetí opatření Unie, která mají zajistit uplatnění zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v otázkách zaměstnání a povolání. |
| --- | --- |

(1)

Rovnost žen a mužů je jednou ze základních hodnot a hlavních cílů Unie podle článku 2 a čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Podle ustanovení článku 8 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) Unie při všech svých činnostech usiluje o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy. Ustanovení čl. 157 odst. 3 Smlouvy o fungování EU představuje právní základ pro přijetí opatření Unie, která mají zajistit uplatnění zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v otázkách zaměstnání a povolání.

| (2) | Zásada pozitivní diskriminace a její důležitost pro dosažení účinné rovnosti žen a mužů v praxi je uznána v čl. 157 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a článku 23 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), podle kterého musí být rovnost mezi ženami a muži zajištěna ve všech oblastech a zásada rovnosti nebrání zachování nebo přijetí opatření poskytujících zvláštní výhody ve prospěch nedostatečně zastoupeného pohlaví. |
| --- | --- |

(2)

Zásada pozitivní diskriminace a její důležitost pro dosažení účinné rovnosti žen a mužů v praxi je uznána v čl. 157 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a článku 23 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), podle kterého musí být rovnost mezi ženami a muži zajištěna ve všech oblastech a zásada rovnosti nebrání zachování nebo přijetí opatření poskytujících zvláštní výhody ve prospěch nedostatečně zastoupeného pohlaví.

| (2a) | V zájmu dosažení rovnosti žen a mužů na pracovišti musí existovat genderově vyvážený model rozhodování na všech úrovních dotčených společnosti, přičemž musí být přijata opatření, která zajistí odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů za stejnou práci, které významně přispívají k feminizaci chudoby. [pozm. návrh 1] |
| --- | --- |

(2a)

V zájmu dosažení rovnosti žen a mužů na pracovišti musí existovat genderově vyvážený model rozhodování na všech úrovních dotčených společnosti, přičemž musí být přijata opatření, která zajistí odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů za stejnou práci, které významně přispívají k feminizaci chudoby. [pozm. návrh 1]

| (3) | Podle doporučení Rady 84/635/EHS (3) by měly členské státy přijmout kroky k zajištění toho, aby pozitivní diskriminace pokud možno zahrnovala i opatření, která počítají s aktivní účastí žen v rozhodovacích orgánech. Podle doporučení Rady 96/694/ES (4) by měly členské státy povzbudit soukromý sektor ke zvýšení zastoupení žen na všech úrovních rozhodovacího procesu, zejména přijetím plánů pro dosažení rovného postavení a programů pozitivní diskriminace či v rámci plánů a programů již existujících. |
| --- | --- |

(3)

Podle doporučení Rady 84/635/EHS (3) by měly členské státy přijmout kroky k zajištění toho, aby pozitivní diskriminace pokud možno zahrnovala i opatření, která počítají s aktivní účastí žen v rozhodovacích orgánech. Podle doporučení Rady 96/694/ES (4) by měly členské státy povzbudit soukromý sektor ke zvýšení zastoupení žen na všech úrovních rozhodovacího procesu, zejména přijetím plánů pro dosažení rovného postavení a programů pozitivní diskriminace či v rámci plánů a programů již existujících.

| (4) | V posledních letech Komise předložila několik zpráv, ve kterých shrnula situaci ohledně genderové diverzity osob při ekonomickém rozhodování (5) Komise vybídla kotované společnosti v Unii k tomu, aby prostřednictvím samoregulačních opatření zvýšily počet žen

  osob nedostatečně zastoupeného pohlaví
  ve svých řídících a dozorčích orgánech a aby v tomto ohledu přijaly konkrétní dobrovolné závazky (6). Ve své Chartě žen (7) ze dne 5. března 2010 Komise zdůraznila, že ženy se v politickém a ekonomickém životě stále ještě plně nepodílí na moci a rozhodování, a znovu potvrdila svůj závazek využít svých pravomocí k podpoře spravedlivějšího zastoupení žen a mužů na odpovědných pozicích. Zlepšení genderové vyváženosti při rozhodování označila Komise ve své Strategii pro rovnost žen a mužů 2010–2015 (8) za jeden z jejích prioritních úkolů. [pozm. návrh 2] |
| --- | --- |

(4)

V posledních letech Komise předložila několik zpráv, ve kterých shrnula situaci ohledně genderové diverzity osob při ekonomickém rozhodování (5) Komise vybídla kotované společnosti v Unii k tomu, aby prostřednictvím samoregulačních opatření zvýšily počet žen

  osob nedostatečně zastoupeného pohlaví
  ve svých řídících a dozorčích orgánech a aby v tomto ohledu přijaly konkrétní dobrovolné závazky (6). Ve své Chartě žen (7) ze dne 5. března 2010 Komise zdůraznila, že ženy se v politickém a ekonomickém životě stále ještě plně nepodílí na moci a rozhodování, a znovu potvrdila svůj závazek využít svých pravomocí k podpoře spravedlivějšího zastoupení žen a mužů na odpovědných pozicích. Zlepšení genderové vyváženosti při rozhodování označila Komise ve své Strategii pro rovnost žen a mužů 2010–2015 (8) za jeden z jejích prioritních úkolů. [pozm. návrh 2]

| (5) | V Evropském paktu pro rovnost žen a mužů 2011–2020, který byl přijat dne 7. března 2011, Rada uznala, že politika rovnosti žen a mužů je pro hospodářský růst a konkurenceschopnost zásadní. Opětovně potvrdila svůj závazek odstranit rozdíly mezi ženami a muži a splnit cíle strategie Evropa 2020, zejména ve třech oblastech, které jsou pro rovnost žen a mužů velice důležité, totiž zaměstnanost, vzdělání a sociální začlenění. Rada také požadovala přijetí opatření na podporu rovné účasti žen a mužů při rozhodování na všech úrovních a ve všech oblastech, aby se plně využilo všech dostupných talentů,
  znalostí a myšlenek, a došlo tak k obohacení rozmanitosti lidských zdrojů a ke zlepšení obchodních vyhlídek
  . [pozm. návrh 3] |
| --- | --- |

(5)

V Evropském paktu pro rovnost žen a mužů 2011–2020, který byl přijat dne 7. března 2011, Rada uznala, že politika rovnosti žen a mužů je pro hospodářský růst a konkurenceschopnost zásadní. Opětovně potvrdila svůj závazek odstranit rozdíly mezi ženami a muži a splnit cíle strategie Evropa 2020, zejména ve třech oblastech, které jsou pro rovnost žen a mužů velice důležité, totiž zaměstnanost, vzdělání a sociální začlenění. Rada také požadovala přijetí opatření na podporu rovné účasti žen a mužů při rozhodování na všech úrovních a ve všech oblastech, aby se plně využilo všech dostupných talentů,
  znalostí a myšlenek, a došlo tak k obohacení rozmanitosti lidských zdrojů a ke zlepšení obchodních vyhlídek
  . [pozm. návrh 3]

| (6) | Evropský parlament ve svém usnesení o ženách a řízení podniků ze dne 6. července 2011 (9) vyzval společnosti, aby do roku 2015 dosáhly kritické hranice 30 % podílu žen mezi členy vedení a do roku 2020 pak 40 % podílu. Vyzval Komisi, aby v případě, že kroky přijaté společnostmi a členskými státy budou považovány za nedostatečné, navrhla do roku 2012 právní předpis, který

  předpisy s dočasnou platností, které
  mj. stanoví kvóty
  a které budou sloužit jako katalyzátor změny a rychlých reforem vedoucích k odstranění přetrvávajících nerovností mezi ženami a muži a genderových stereotypů v ekonomickém rozhodování
  . Evropský parlament svou výzvu k vytvoření právního předpisu zopakoval ve svém usnesení ze dne 13. března 2012 o rovnoprávnosti žen a mužů v Evropské unii – 2011 (10). [pozm. návrh 4] |
| --- | --- |

(6)

Evropský parlament ve svém usnesení o ženách a řízení podniků ze dne 6. července 2011 (9) vyzval společnosti, aby do roku 2015 dosáhly kritické hranice 30 % podílu žen mezi členy vedení a do roku 2020 pak 40 % podílu. Vyzval Komisi, aby v případě, že kroky přijaté společnostmi a členskými státy budou považovány za nedostatečné, navrhla do roku 2012 právní předpis, který

  předpisy s dočasnou platností, které
  mj. stanoví kvóty
  a které budou sloužit jako katalyzátor změny a rychlých reforem vedoucích k odstranění přetrvávajících nerovností mezi ženami a muži a genderových stereotypů v ekonomickém rozhodování
  . Evropský parlament svou výzvu k vytvoření právního předpisu zopakoval ve svém usnesení ze dne 13. března 2012 o rovnoprávnosti žen a mužů v Evropské unii – 2011 (10). [pozm. návrh 4]

| (6a) | Evropské orgány, instituce a agentury, mimo jiné Evropská centrální banka, by měly jít příkladem v oblasti rovnosti pohlaví v rozhodování, a to mj. prostřednictvím stanovení cílů genderově vyváženého zastoupení na všech úrovních. Ve všech orgánech, institucích a agenturách Unie by měla být bezodkladně stanovena přísná pravidla interního i externího obsazování pracovních míst a jejich provádění by mělo být monitorováno. Zvláštní pozornost je třeba věnovat politikám pro nábor do vyšších řídících pozic. Orgány, instituce a agentury Unie by měly zveřejňovat výroční zprávu, ve které by vykazovaly, jaké v tomto směru vynaložily úsilí. [pozm. návrh 5] |
| --- | --- |

(6a)

Evropské orgány, instituce a agentury, mimo jiné Evropská centrální banka, by měly jít příkladem v oblasti rovnosti pohlaví v rozhodování, a to mj. prostřednictvím stanovení cílů genderově vyváženého zastoupení na všech úrovních. Ve všech orgánech, institucích a agenturách Unie by měla být bezodkladně stanovena přísná pravidla interního i externího obsazování pracovních míst a jejich provádění by mělo být monitorováno. Zvláštní pozornost je třeba věnovat politikám pro nábor do vyšších řídících pozic. Orgány, instituce a agentury Unie by měly zveřejňovat výroční zprávu, ve které by vykazovaly, jaké v tomto směru vynaložily úsilí. [pozm. návrh 5]

| (7) | Účinné využití lidského kapitálu je nejdůležitějším faktorem konkurenceschopnosti hospodářství,
  rozvoje
  a 
  růstu a
  má klíčový význam pro řešení demografických výzev, před kterými Unie stojí, a pro to, aby mohla úspěšně konkurovat v globalizované ekonomice a zajistit si komparativní výhody vůči třetím zemím. Skutečnost, že 60 % absolventů vysokých škol jsou ženy, svědčí o tom, že počet vysoce vzdělaných a kvalifikovaných žen stále roste. Pokud se tento potenciál i nadále nebude využívat při jmenování při jmenování osob do ekonomických

  v řídících a
   rozhodovacích pozic

  pozicích společností
  , znamenalo by to, že nebude plně využit kvalifikovaný lidský kapitál. [pozm. návrh 6] |
| --- | --- |

(7)

Účinné využití lidského kapitálu je nejdůležitějším faktorem konkurenceschopnosti hospodářství,
  rozvoje
  a 
  růstu a
  má klíčový význam pro řešení demografických výzev, před kterými Unie stojí, a pro to, aby mohla úspěšně konkurovat v globalizované ekonomice a zajistit si komparativní výhody vůči třetím zemím. Skutečnost, že 60 % absolventů vysokých škol jsou ženy, svědčí o tom, že počet vysoce vzdělaných a kvalifikovaných žen stále roste. Pokud se tento potenciál i nadále nebude využívat při jmenování při jmenování osob do ekonomických

  v řídících a
   rozhodovacích pozic

  pozicích společností
  , znamenalo by to, že nebude plně využit kvalifikovaný lidský kapitál. [pozm. návrh 6]

| (7a) | Společnosti a podniky by měly zvážit, zda by nebylo vhodné vytvořit komunikační síť žen schopných zastávat správní a řídicí funkce, tak aby na všech úrovních a v průběhu celé jejich profesní dráhy byl podněcován, podporován a rozvíjen ženský talent. [pozm. návrh 7] |
| --- | --- |

(7a)

Společnosti a podniky by měly zvážit, zda by nebylo vhodné vytvořit komunikační síť žen schopných zastávat správní a řídicí funkce, tak aby na všech úrovních a v průběhu celé jejich profesní dráhy byl podněcován, podporován a rozvíjen ženský talent. [pozm. návrh 7]

| (7b) | Aby se zajistilo prosazování rovnosti žen a mužů, měly by členské státy zavést ustanovení, na jejichž základě by muži a ženy mohli skloubit pracovní a rodinný život, zejména zaváděním flexibilních opatření a podpory pro členy domácnosti, kteří se věnují péči. [pozm. návrh 8] |
| --- | --- |

(7b)

Aby se zajistilo prosazování rovnosti žen a mužů, měly by členské státy zavést ustanovení, na jejichž základě by muži a ženy mohli skloubit pracovní a rodinný život, zejména zaváděním flexibilních opatření a podpory pro členy domácnosti, kteří se věnují péči. [pozm. návrh 8]

| (7c) | Dosažení rovnosti žen a mužů ve společnosti jako celku předpokládá vytvoření rovných akademických a profesních práv pro muže a ženy a také zajištění společných povinností v rodinných záležitostech a péči o děti a domácnost. Skutečnost, že ženy na sebe obvykle berou velkou většinu rodinných a domácích starostí, může bránit jejich postupování do nejvyšších profesních pozic. Aktivní účast a zapojení mužů do rodinných povinností je klíčovým faktorem pro dosažení rovnováhy mezi pracovní činností a osobním životem a vytvoření rovných pracovních příležitostí pro muže i ženy. Pozornost by měla být věnována boji s genderovými stereotypy, nepružnými a zastaralými politikami zaměstnanosti a neodpovídajícími ustanoveními o rodičovské dovolené. Měla by být zavedena opatření umožňující ženám a mužům sladit rodinný a pracovní život, pokud si to přejí. Členské státy je třeba vybídnout, aby zajistily uplatňování sociálních prvků, jako jsou spravedlivé příspěvky na rodičovskou dovolenou pro ženy i muže, široce pojaté poskytování péče o děti a možnost sdílené rodičovské dovolené. [pozm. návrh 9] |
| --- | --- |

(7c)

Dosažení rovnosti žen a mužů ve společnosti jako celku předpokládá vytvoření rovných akademických a profesních práv pro muže a ženy a také zajištění společných povinností v rodinných záležitostech a péči o děti a domácnost. Skutečnost, že ženy na sebe obvykle berou velkou většinu rodinných a domácích starostí, může bránit jejich postupování do nejvyšších profesních pozic. Aktivní účast a zapojení mužů do rodinných povinností je klíčovým faktorem pro dosažení rovnováhy mezi pracovní činností a osobním životem a vytvoření rovných pracovních příležitostí pro muže i ženy. Pozornost by měla být věnována boji s genderovými stereotypy, nepružnými a zastaralými politikami zaměstnanosti a neodpovídajícími ustanoveními o rodičovské dovolené. Měla by být zavedena opatření umožňující ženám a mužům sladit rodinný a pracovní život, pokud si to přejí. Členské státy je třeba vybídnout, aby zajistily uplatňování sociálních prvků, jako jsou spravedlivé příspěvky na rodičovskou dovolenou pro ženy i muže, široce pojaté poskytování péče o děti a možnost sdílené rodičovské dovolené. [pozm. návrh 9]

| (8) | Společnosti se již ve velké míře shodují na tom, že přítomnost žen v řídících a dozorčích orgánech zlepšuje jejich správu a řízení, neboť zvyšuje týmovou výkonnost a kvalitu přijímání rozhodnutí a to tím, že stanovisko přijímá
  celý
  tým, který je
  navíc
  diverzifikovanější, pokud jde o pohlaví i názory jeho členů,
  a
   tudíž zohledňuje více pohledů
  , představuje proaktivnější obchodní model, který tedy umožňuje dosáhnout
  vyváženějších rozhodnutí
  , s cílem lépe zohlednit společenské podmínky a potřeby spotřebitelů
  . Z četných studií rovněž vyplývá, že existuje pozitivní vztah mezi genderovou diverzitou v nejvyšším vedení a finanční výkonností i ziskovostí společnosti. Vyšší zastoupení žen v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností v Unii proto může mít
  vzhledem k významné hospodářské a společenské odpovědnosti těchto společností
  pozitivní dopad na
  hospodářskou
  výkonnost dotčených společností.
  Proto je třeba zavádět a posilovat opatření na podporu kariérního postupu žen na všech úrovních vedení. [pozm. návrh 10] |
| --- | --- |

(8)

Společnosti se již ve velké míře shodují na tom, že přítomnost žen v řídících a dozorčích orgánech zlepšuje jejich správu a řízení, neboť zvyšuje týmovou výkonnost a kvalitu přijímání rozhodnutí a to tím, že stanovisko přijímá
  celý
  tým, který je
  navíc
  diverzifikovanější, pokud jde o pohlaví i názory jeho členů,
  a
   tudíž zohledňuje více pohledů
  , představuje proaktivnější obchodní model, který tedy umožňuje dosáhnout
  vyváženějších rozhodnutí
  , s cílem lépe zohlednit společenské podmínky a potřeby spotřebitelů
  . Z četných studií rovněž vyplývá, že existuje pozitivní vztah mezi genderovou diverzitou v nejvyšším vedení a finanční výkonností i ziskovostí společnosti. Vyšší zastoupení žen v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností v Unii proto může mít
  vzhledem k významné hospodářské a společenské odpovědnosti těchto společností
  pozitivní dopad na
  hospodářskou
  výkonnost dotčených společností.
  Proto je třeba zavádět a posilovat opatření na podporu kariérního postupu žen na všech úrovních vedení. [pozm. návrh 10]

| (8a) | Jmenování žen do funkcí v řídících a dozorčích orgánech stojí v cestě různé objektivní překážky, které lze překonat nejen prostřednictvím sankcí, ale i za pomoci vzdělávacích opatření a pobídek na podporu osvědčených postupů. V první řadě je nezbytné, aby se na obchodních školách i na příslušných vysokých školách posílilo povědomí o přínosech rovnosti žen a mužů pro konkurenceschopnost podniků. Rovněž je třeba napomáhat pravidelnému obměňování řídících a dozorčích orgánů, aby docházelo ke střídání jejich členů, a zavést pozitivní opatření, která budou státy a podniky podněcovat, a to i formou ocenění, k rozhodnějšímu postupu při provádění těchto změn v nejvyšších orgánech odpovědných za ekonomická rozhodnutí na úrovni Unie. Vhodným nástrojem, který může přispět k rychlejšímu dosažení větší genderové vyváženosti v řídících a dozorčích orgánech, jsou konečně i daně a veřejné zakázky. [pozm. návrh 11] |
| --- | --- |

(8a)

Jmenování žen do funkcí v řídících a dozorčích orgánech stojí v cestě různé objektivní překážky, které lze překonat nejen prostřednictvím sankcí, ale i za pomoci vzdělávacích opatření a pobídek na podporu osvědčených postupů. V první řadě je nezbytné, aby se na obchodních školách i na příslušných vysokých školách posílilo povědomí o přínosech rovnosti žen a mužů pro konkurenceschopnost podniků. Rovněž je třeba napomáhat pravidelnému obměňování řídících a dozorčích orgánů, aby docházelo ke střídání jejich členů, a zavést pozitivní opatření, která budou státy a podniky podněcovat, a to i formou ocenění, k rozhodnějšímu postupu při provádění těchto změn v nejvyšších orgánech odpovědných za ekonomická rozhodnutí na úrovni Unie. Vhodným nástrojem, který může přispět k rychlejšímu dosažení větší genderové vyváženosti v řídících a dozorčích orgánech, jsou konečně i daně a veřejné zakázky. [pozm. návrh 11]

| (9) | Z existujících studií rovněž vyplývá, že rovnost mužů a žen na trhu práce může významným způsobem zlepšit hospodářský růst. Vyšší zastoupení žen v řídících a dozorčích orgánech v kotovaných společnostech v Unii bude přínosem nejen pro ženy jmenované do řídících a dozorčích orgánů, nýbrž také pomůže přilákat do společností ženské talenty a zajistit větší přítomnost žen na všech úrovních vedení a mezi pracovníky. Díky vyššímu podílu

  Vyšší podíl
  žen v řídících a dozorčích orgánech společností lze

  by
  proto
  měl
  pozitivně působit na odstraňování rozdílů v zaměstnanosti mužů a žen i rozdílů v jejich odměňování. Jestliže se využije stávající potenciál talentu žen, značně se zlepší návratnost investic do vzdělání, a to jak pro jednotlivé ženy, tak i veřejný sektor. Pokud jsou ženy v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností v Unii zastoupeny nedostatečně, znamená to, že hospodářství členských států plně nevyužívá příležitosti k dosažení dlouhodobého udržitelného růstu. [pozm. návrh 12] |
| --- | --- |

(9)

Z existujících studií rovněž vyplývá, že rovnost mužů a žen na trhu práce může významným způsobem zlepšit hospodářský růst. Vyšší zastoupení žen v řídících a dozorčích orgánech v kotovaných společnostech v Unii bude přínosem nejen pro ženy jmenované do řídících a dozorčích orgánů, nýbrž také pomůže přilákat do společností ženské talenty a zajistit větší přítomnost žen na všech úrovních vedení a mezi pracovníky. Díky vyššímu podílu

  Vyšší podíl
  žen v řídících a dozorčích orgánech společností lze

  by
  proto
  měl
  pozitivně působit na odstraňování rozdílů v zaměstnanosti mužů a žen i rozdílů v jejich odměňování. Jestliže se využije stávající potenciál talentu žen, značně se zlepší návratnost investic do vzdělání, a to jak pro jednotlivé ženy, tak i veřejný sektor. Pokud jsou ženy v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností v Unii zastoupeny nedostatečně, znamená to, že hospodářství členských států plně nevyužívá příležitosti k dosažení dlouhodobého udržitelného růstu. [pozm. návrh 12]

| (10) | Počet mužů

  Ženy jsou ve srovnání s muži
  v nejvyšším vedení společností v Unii i nadále
  zastoupeny
  výrazně převažuje nad počtem žen, třebaže

  nedostatečně, ačkoli
  existují právní předpisy Unie, které mají bránit diskriminaci na základě pohlaví a potlačovat ji, jakož i doporučení Rady, jejichž konkrétním cílem je zvýšit přítomnost žen při přijímání ekonomických rozhodnutí, a na úrovni Unie byla přijata opatření, která povzbuzují k samoregulaci. Genderová nevyváženost je obzvláště značná

  rozšířená
  a kritická v soukromém sektoru, a především v kotovaných společnostech,
  ačkoli i některé orgány, instituce a agentury Unie, např
  .
  Evropská centrální banka, jsou také příkladem vysoce problematické genderové nevyváženosti.
  Podle hlavního ukazatele, který Komise používá a který vypovídá o genderovém zastoupení v řídících a dozorčích orgánech společností, zůstává podíl žen zastávajících nejvyšší rozhodovací pozice ve firmách velmi nízký. V lednu 2012 zastávaly ženy řídících a dozorčích orgánech největších kotovaných společností v členských státech průměrně pouze 13,7 % míst a mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými

  rady/nevýkonnými
  členy správní rady jich bylo pouze 15 %,
  což je zřejmým dokladem demokratického deficitu a nespravedlivého a diskriminačního zastoupení žen, které je v rozporu se zásadami Unie, jež osobám obou pohlaví zaručují v oblastech týkajících se zaměstnání a profesní činnosti rovné příležitosti a rovné zacházení
  . [pozm. návrh 13] |
| --- | --- |

(10)

Počet mužů

  Ženy jsou ve srovnání s muži
  v nejvyšším vedení společností v Unii i nadále
  zastoupeny
  výrazně převažuje nad počtem žen, třebaže

  nedostatečně, ačkoli
  existují právní předpisy Unie, které mají bránit diskriminaci na základě pohlaví a potlačovat ji, jakož i doporučení Rady, jejichž konkrétním cílem je zvýšit přítomnost žen při přijímání ekonomických rozhodnutí, a na úrovni Unie byla přijata opatření, která povzbuzují k samoregulaci. Genderová nevyváženost je obzvláště značná

  rozšířená
  a kritická v soukromém sektoru, a především v kotovaných společnostech,
  ačkoli i některé orgány, instituce a agentury Unie, např
  .
  Evropská centrální banka, jsou také příkladem vysoce problematické genderové nevyváženosti.
  Podle hlavního ukazatele, který Komise používá a který vypovídá o genderovém zastoupení v řídících a dozorčích orgánech společností, zůstává podíl žen zastávajících nejvyšší rozhodovací pozice ve firmách velmi nízký. V lednu 2012 zastávaly ženy řídících a dozorčích orgánech největších kotovaných společností v členských státech průměrně pouze 13,7 % míst a mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými

  rady/nevýkonnými
  členy správní rady jich bylo pouze 15 %,
  což je zřejmým dokladem demokratického deficitu a nespravedlivého a diskriminačního zastoupení žen, které je v rozporu se zásadami Unie, jež osobám obou pohlaví zaručují v oblastech týkajících se zaměstnání a profesní činnosti rovné příležitosti a rovné zacházení
  . [pozm. návrh 13]

| (11) | Podíl žen, které jsou členy řídících a dozorčích orgánů společností, roste jen velmi pomalu, během posledních let ročně průměrně jen o 0,6 %. Jednotlivé členské státy dosahují rozdílné míry zlepšení, což vede k velmi odlišným výsledkům. Výrazně větší pokrok byl zaznamenán v členských státech, ve kterých jsou zavedena závazná,
  jako je Francie, která si jako lhůtu pro splnění cílů stanovených touto směrnicí stanovila rok 2017 a která 20 % cíl stanovený k roku 2014 splnila za necelé dva roky, nebo Norsko, které splnilo 40 % cíl za tři roky. V obou případech bylo těchto výsledků dosaženo na základě závazných
  opatření. Je pravděpodobné, že narůstající rozdíly mezi členskými státy budou ještě větší, neboť jednotlivé členské státy zaujímají ke zvýšení zastoupení žen v řídících a dozorčích orgánech velmi odlišné přístupy. [pozm. návrh 14] |
| --- | --- |

(11)

Podíl žen, které jsou členy řídících a dozorčích orgánů společností, roste jen velmi pomalu, během posledních let ročně průměrně jen o 0,6 %. Jednotlivé členské státy dosahují rozdílné míry zlepšení, což vede k velmi odlišným výsledkům. Výrazně větší pokrok byl zaznamenán v členských státech, ve kterých jsou zavedena závazná,
  jako je Francie, která si jako lhůtu pro splnění cílů stanovených touto směrnicí stanovila rok 2017 a která 20 % cíl stanovený k roku 2014 splnila za necelé dva roky, nebo Norsko, které splnilo 40 % cíl za tři roky. V obou případech bylo těchto výsledků dosaženo na základě závazných
  opatření. Je pravděpodobné, že narůstající rozdíly mezi členskými státy budou ještě větší, neboť jednotlivé členské státy zaujímají ke zvýšení zastoupení žen v řídících a dozorčích orgánech velmi odlišné přístupy. [pozm. návrh 14]

| (11a) | Členské státy by měly přijmout strategie, které je ze sociálně-kulturního hlediska posunou v jejich přístupu k genderové vyváženosti pomocí různých prostředků, jež podpoří zastoupení žen v řídících pozicích a zavádění proaktivních metod a opatření ze strany zaměstnavatelů. Mezi takové prostředky by mohlo patřit mj. prosazování pružné pracovní doby či podpora vytváření pracovních míst, v jejichž rámci se vychází vstříc rodině poskytováním přístupu k zařízením péče o děti. [pozm. návrh 15] |
| --- | --- |

(11a)

Členské státy by měly přijmout strategie, které je ze sociálně-kulturního hlediska posunou v jejich přístupu k genderové vyváženosti pomocí různých prostředků, jež podpoří zastoupení žen v řídících pozicích a zavádění proaktivních metod a opatření ze strany zaměstnavatelů. Mezi takové prostředky by mohlo patřit mj. prosazování pružné pracovní doby či podpora vytváření pracovních míst, v jejichž rámci se vychází vstříc rodině poskytováním přístupu k zařízením péče o děti. [pozm. návrh 15]

| (12) | Nekoordinované a rozdílné právní předpisy, či neexistence právní úpravy na vnitrostátní úrovni, pokud jde o genderovou vyváženost v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností, způsobují, že v jednotlivých členských státech se liší počet žen mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady a tempo zlepšení je odlišné. Tyto rozdíly navíc také brání vnitřnímu trhu, neboť na kotované společnosti v Unii kladou, pokud jde o správu a řízení společnosti, různé požadavky. Tyto rozdílné právní a samoregulační požadavky ohledně zastoupení mužů a žen v řídících a dozorčích orgánech mohou kotovaným společnostem, které působí přes hranice, způsobovat praktické komplikace (zejména při zřizování dceřiných společností nebo při fúzích a akvizicích), stejně tak mohou být problematické pro kandidáty na pozice v řídících a dozorčích orgánech.
  Tato směrnice by však měla být prováděna bez ohledu na různé způsoby, jimiž jsou členové dozorčí rady/nevýkonní členové správní rady do řídicích a dozorčích orgánů společností v Unii vybíráni. [pozm. návrh 16] |
| --- | --- |

(12)

Nekoordinované a rozdílné právní předpisy, či neexistence právní úpravy na vnitrostátní úrovni, pokud jde o genderovou vyváženost v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností, způsobují, že v jednotlivých členských státech se liší počet žen mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady a tempo zlepšení je odlišné. Tyto rozdíly navíc také brání vnitřnímu trhu, neboť na kotované společnosti v Unii kladou, pokud jde o správu a řízení společnosti, různé požadavky. Tyto rozdílné právní a samoregulační požadavky ohledně zastoupení mužů a žen v řídících a dozorčích orgánech mohou kotovaným společnostem, které působí přes hranice, způsobovat praktické komplikace (zejména při zřizování dceřiných společností nebo při fúzích a akvizicích), stejně tak mohou být problematické pro kandidáty na pozice v řídících a dozorčích orgánech.
  Tato směrnice by však měla být prováděna bez ohledu na různé způsoby, jimiž jsou členové dozorčí rady/nevýkonní členové správní rady do řídicích a dozorčích orgánů společností v Unii vybíráni. [pozm. návrh 16]

| (12a) | Genderová nevyváženost je u společností větší na vyšších řídících pozicích. Navíc mnohé z těchto žen, které pracují ve vedoucích řídících funkcích, najdeme v oblastech, jako jsou lidské zdroje a komunikace, zatímco u mužů na vyšších řídících pozicích je pravděpodobnější, že budou zastávat ve společnosti funkce v oblasti obecného nebo přímého řízení. Jelikož se hlavní skupina osob pro nábor do pozic v řídících a dozorčích orgánech společností skládá převážně z kandidátů, kteří již mají zkušenosti z vyšších řídících pozic, je velmi důležité, aby byl zvýšen počet žen, které se ve společnostech do takových řídících pozic dostanou. [pozm. návrh 17] |
| --- | --- |

(12a)

Genderová nevyváženost je u společností větší na vyšších řídících pozicích. Navíc mnohé z těchto žen, které pracují ve vedoucích řídících funkcích, najdeme v oblastech, jako jsou lidské zdroje a komunikace, zatímco u mužů na vyšších řídících pozicích je pravděpodobnější, že budou zastávat ve společnosti funkce v oblasti obecného nebo přímého řízení. Jelikož se hlavní skupina osob pro nábor do pozic v řídících a dozorčích orgánech společností skládá převážně z kandidátů, kteří již mají zkušenosti z vyšších řídících pozic, je velmi důležité, aby byl zvýšen počet žen, které se ve společnostech do takových řídících pozic dostanou. [pozm. návrh 17]

| (12b) | Jedním z hlavních faktorů umožňujících řádné provádění této směrnice je účinné uplatňování kritérií výběru členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady, jež musí být stanovena předem a zcela transparentně a v rámci nichž budou kompetence kandidátů podrobeny stejnému hodnocení bez ohledu na jejich pohlaví. [pozm. návrh 18] |
| --- | --- |

(12b)

Jedním z hlavních faktorů umožňujících řádné provádění této směrnice je účinné uplatňování kritérií výběru členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady, jež musí být stanovena předem a zcela transparentně a v rámci nichž budou kompetence kandidátů podrobeny stejnému hodnocení bez ohledu na jejich pohlaví. [pozm. návrh 18]

| (12c) | V souvislosti se stárnutím obyvatelstva a nedostatkem odpovídajících dovedností by nevyužívání potenciálu poloviny obyvatel Unie pro pozice v řídících a dozorčích orgánech společností mohlo brzdit příležitosti k rozvoji ekonomiky Unie a obnovu jejího finančního systému. Jestliže se s polovinou dostupných talentů pro vedoucí pozice vůbec nepočítá, může tím utrpět postup i samotná kvalita výběru, v důsledku čehož by se mohla prohloubit nedůvěra vůči podnikatelským mocenským strukturám a mohlo by to vést k omezením v účinném využívání dostupného lidského kapitálu. Systematické zahrnování vhodných kandidátů obou pohlaví zajistí, že noví členové řídících a dozorčích orgánů budou vybíráni z těch nejlepších kandidátů, mužů i žen, a že se v rozhodování podniků bude náležitě odrážet skladba společnosti. [pozm. návrh 19] |
| --- | --- |

(12c)

V souvislosti se stárnutím obyvatelstva a nedostatkem odpovídajících dovedností by nevyužívání potenciálu poloviny obyvatel Unie pro pozice v řídících a dozorčích orgánech společností mohlo brzdit příležitosti k rozvoji ekonomiky Unie a obnovu jejího finančního systému. Jestliže se s polovinou dostupných talentů pro vedoucí pozice vůbec nepočítá, může tím utrpět postup i samotná kvalita výběru, v důsledku čehož by se mohla prohloubit nedůvěra vůči podnikatelským mocenským strukturám a mohlo by to vést k omezením v účinném využívání dostupného lidského kapitálu. Systematické zahrnování vhodných kandidátů obou pohlaví zajistí, že noví členové řídících a dozorčích orgánů budou vybíráni z těch nejlepších kandidátů, mužů i žen, a že se v rozhodování podniků bude náležitě odrážet skladba společnosti. [pozm. návrh 19]

| (13) | Ve většině členských států jsou výběrová řízení a kvalifikační kritéria pro pozice v řídících a dozorčích orgánech v současnosti nedostatečně transparentní, což značně brání větší genderové diverzitě mezi členy řídících a dozorčích orgánů a negativně to ovlivňuje profesní dráhu kandidátů a svobodu pohybu, jakož i rozhodnutí přijímaná investory. Tento nedostatek transparentnosti brání potenciálním kandidátům na pozice v řídících a dozorčích orgánech, aby se ucházeli o místa, pro která jsou nejlépe kvalifikovaní. Stejně tak jim znemožňuje napadat rozhodnutí o výběru kandidátů, která jsou zaujatá kvůli předsudkům vůči určitému pohlaví, což rovněž omezuje jejich volný pohyb na vnitřním trhu. Investoři jednak sledují různé investiční strategie, které vyžadují informace také o odborných znalostech a způsobilosti členů řídících a dozorčích orgánů. Budou-li kvalifikační kritéria pro členy řídících a dozorčích orgánů a související výběrová řízení transparentnější, investoři budou moci lépe posoudit obchodní strategii společnosti a přijmout fundovaná rozhodnutí.
  Je tudíž důležité, aby byly postupy jmenování členů dozorčích a řídících orgánů jasné a transparentní a aby byli kandidáti posuzováni objektivně na základě individuálních zásluh, bez ohledu na pohlaví. [pozm. návrh 20] |
| --- | --- |

(13)

Ve většině členských států jsou výběrová řízení a kvalifikační kritéria pro pozice v řídících a dozorčích orgánech v současnosti nedostatečně transparentní, což značně brání větší genderové diverzitě mezi členy řídících a dozorčích orgánů a negativně to ovlivňuje profesní dráhu kandidátů a svobodu pohybu, jakož i rozhodnutí přijímaná investory. Tento nedostatek transparentnosti brání potenciálním kandidátům na pozice v řídících a dozorčích orgánech, aby se ucházeli o místa, pro která jsou nejlépe kvalifikovaní. Stejně tak jim znemožňuje napadat rozhodnutí o výběru kandidátů, která jsou zaujatá kvůli předsudkům vůči určitému pohlaví, což rovněž omezuje jejich volný pohyb na vnitřním trhu. Investoři jednak sledují různé investiční strategie, které vyžadují informace také o odborných znalostech a způsobilosti členů řídících a dozorčích orgánů. Budou-li kvalifikační kritéria pro členy řídících a dozorčích orgánů a související výběrová řízení transparentnější, investoři budou moci lépe posoudit obchodní strategii společnosti a přijmout fundovaná rozhodnutí.
  Je tudíž důležité, aby byly postupy jmenování členů dozorčích a řídících orgánů jasné a transparentní a aby byli kandidáti posuzováni objektivně na základě individuálních zásluh, bez ohledu na pohlaví. [pozm. návrh 20]

| (14) | Třebaže cílem této směrnice není harmonizovat vnitrostátní právní předpisy upravující výběrová řízení a kvalifikační kritéria do detailů, je přesto nezbytné zavést určité minimální normy, které budou od kotovaných společností, u kterých neexistuje vyvážené genderové zastoupení mužů a žen, požadovat, aby tyto společnosti přijímaly rozhodnutí o jmenování členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady na základě
  transparentního a jasně vymezeného výběrového postupu a
   objektivního srovnávacího posouzení kvalifikací kandidátů z hlediska vhodnosti, způsobilosti a odborných výsledků. Je to nutné k dosažení vyváženého zastoupení mužů a žen mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými

  rady/nevýkonnými
  členy správní rady. Pouze
  závazné
  opatření na úrovni Unie může účinně pomoci zajistit rovné konkurenční podmínky po celé Unii a zabránit komplikacím ve fungování podniků. [pozm. návrh 21] |
| --- | --- |

(14)

Třebaže cílem této směrnice není harmonizovat vnitrostátní právní předpisy upravující výběrová řízení a kvalifikační kritéria do detailů, je přesto nezbytné zavést určité minimální normy, které budou od kotovaných společností, u kterých neexistuje vyvážené genderové zastoupení mužů a žen, požadovat, aby tyto společnosti přijímaly rozhodnutí o jmenování členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady na základě
  transparentního a jasně vymezeného výběrového postupu a
   objektivního srovnávacího posouzení kvalifikací kandidátů z hlediska vhodnosti, způsobilosti a odborných výsledků. Je to nutné k dosažení vyváženého zastoupení mužů a žen mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými

  rady/nevýkonnými
  členy správní rady. Pouze
  závazné
  opatření na úrovni Unie může účinně pomoci zajistit rovné konkurenční podmínky po celé Unii a zabránit komplikacím ve fungování podniků. [pozm. návrh 21]

| (15) | Evropa 2020, strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (11), stanovila, že vyšší účast žen na trhu práce je předpokladem pro posílení růstu a řešení demografických výzev v Evropě. Tato strategie určila za prioritní cíl, aby do roku 2020 činila míra zaměstnanosti u žen a mužů ve věku od 20 do 64 let 75 %, čehož lze dosáhnout pouze v případě, že bude existovat jasné odhodlání k rovnosti žen a mužů, zvýší se

  odstraňování přetrvávajících rozdílů v jejich odměňování
  a 
  posílené
  úsilí o odstranění všech překážek, které ženám brání v účasti na trhu práce
  , včetně současného fenoménu tzv
  .
  „skleněného stropu“
  . Vzhledem k současné ekonomické krizi se Evropa musí ještě více než předtím spolehnout na znalosti, schopnosti a inovace a musí plně využít potenciál dostupných talentů
  mužů i žen
  . Očekává se, že posílení účasti žen při přijímání ekonomických rozhodnutí, zejména v řídících a dozorčích orgánech společností, bude mít pozitivní vedlejší účinek na zaměstnanost žen v dotčených společnostech a v rámci hospodářství jako celku. [pozm. návrh 22] |
| --- | --- |

(15)

Evropa 2020, strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (11), stanovila, že vyšší účast žen na trhu práce je předpokladem pro posílení růstu a řešení demografických výzev v Evropě. Tato strategie určila za prioritní cíl, aby do roku 2020 činila míra zaměstnanosti u žen a mužů ve věku od 20 do 64 let 75 %, čehož lze dosáhnout pouze v případě, že bude existovat jasné odhodlání k rovnosti žen a mužů, zvýší se

  odstraňování přetrvávajících rozdílů v jejich odměňování
  a 
  posílené
  úsilí o odstranění všech překážek, které ženám brání v účasti na trhu práce
  , včetně současného fenoménu tzv
  .
  „skleněného stropu“
  . Vzhledem k současné ekonomické krizi se Evropa musí ještě více než předtím spolehnout na znalosti, schopnosti a inovace a musí plně využít potenciál dostupných talentů
  mužů i žen
  . Očekává se, že posílení účasti žen při přijímání ekonomických rozhodnutí, zejména v řídících a dozorčích orgánech společností, bude mít pozitivní vedlejší účinek na zaměstnanost žen v dotčených společnostech a v rámci hospodářství jako celku. [pozm. návrh 22]

| (15a) | Dosažení těchto cílů má zásadní význam pro konkurenceschopnost evropského hospodářství, podporu inovací a posílení profesních standardů ve správních a dozorčích orgánech. Evropská unie proto vyhlásila rovnost na trhu práce a postupné vyrovnávání poměru žen a mužů v řídících a dozorčích orgánech společností za evropské cíle desetiletí v oblasti rovnosti pohlaví a bude hledat způsoby, jak zvýšit povědomí o výsledcích, kterých bude v této oblasti dosaženo. [pozm. návrh 23] |
| --- | --- |

(15a)

Dosažení těchto cílů má zásadní význam pro konkurenceschopnost evropského hospodářství, podporu inovací a posílení profesních standardů ve správních a dozorčích orgánech. Evropská unie proto vyhlásila rovnost na trhu práce a postupné vyrovnávání poměru žen a mužů v řídících a dozorčích orgánech společností za evropské cíle desetiletí v oblasti rovnosti pohlaví a bude hledat způsoby, jak zvýšit povědomí o výsledcích, kterých bude v této oblasti dosaženo. [pozm. návrh 23]

| (16) | Cílem Unie by proto mělo být zvýšit přítomnost žen v řídících a dozorčích orgánech společností
  ve všech členských státech
  , aby se posílil hospodářský růst, a

  podpořila mobilita pracovního trhu, zvýšila
  konkurenceschopnost evropských společností a na pracovním trhu se dosáhlo skutečné rovnosti žen a mužů. Tento cíl by se měl prosazovat prostřednictvím minimálních požadavků na pozitivní diskriminaci. Takové požadavky by měly mít formu závazných opatřeních, která stanoví kvantitativní cíl genderového složení řídících a dozorčích orgánů kotovaných společností, neboť členské státy i jiné země, které se rozhodly pro takový nebo podobný postup, dosahují při zlepšování nedostatečného zastoupení žen na ekonomických rozhodovacích pozicích nejlepších výsledků. [pozm. návrh 24] |
| --- | --- |

(16)

Cílem Unie by proto mělo být zvýšit přítomnost žen v řídících a dozorčích orgánech společností
  ve všech členských státech
  , aby se posílil hospodářský růst, a

  podpořila mobilita pracovního trhu, zvýšila
  konkurenceschopnost evropských společností a na pracovním trhu se dosáhlo skutečné rovnosti žen a mužů. Tento cíl by se měl prosazovat prostřednictvím minimálních požadavků na pozitivní diskriminaci. Takové požadavky by měly mít formu závazných opatřeních, která stanoví kvantitativní cíl genderového složení řídících a dozorčích orgánů kotovaných společností, neboť členské státy i jiné země, které se rozhodly pro takový nebo podobný postup, dosahují při zlepšování nedostatečného zastoupení žen na ekonomických rozhodovacích pozicích nejlepších výsledků. [pozm. návrh 24]

| (16a) | Kotované společnosti by měly vypracovat genderovou politiku s cílem dosáhnout vyváženějšího zastoupení mužů a žen v rámci dotčené společnosti. Tato politika může zahrnovat např. popis relevantních opatření zavedených v dané společnosti, jako jsou např. nominace ženského i mužského kandidáta na klíčové pozice, poradenské programy a poradenství pro ženy zaměřené na profesní rozvoj a strategie řízení lidských zdrojů podporující širší škálu náboru. Dále může obsahovat nabídku pružných pracovních podmínek pro všechny zaměstnance, jako např. výpomoc při rodičovské dovolené, poskytování pomoci s domácími pracemi a zajištění péče o děti. Každá společnost může zvolit politiky, jež jsou pro její činnost nejvhodnější, a měla by přijmout aktivní opatření ke zvýšení podílu nedostatečně zastoupeného pohlaví ve vedení společnosti. [pozm. návrh 25] |
| --- | --- |

(16a)

Kotované společnosti by měly vypracovat genderovou politiku s cílem dosáhnout vyváženějšího zastoupení mužů a žen v rámci dotčené společnosti. Tato politika může zahrnovat např. popis relevantních opatření zavedených v dané společnosti, jako jsou např. nominace ženského i mužského kandidáta na klíčové pozice, poradenské programy a poradenství pro ženy zaměřené na profesní rozvoj a strategie řízení lidských zdrojů podporující širší škálu náboru. Dále může obsahovat nabídku pružných pracovních podmínek pro všechny zaměstnance, jako např. výpomoc při rodičovské dovolené, poskytování pomoci s domácími pracemi a zajištění péče o děti. Každá společnost může zvolit politiky, jež jsou pro její činnost nejvhodnější, a měla by přijmout aktivní opatření ke zvýšení podílu nedostatečně zastoupeného pohlaví ve vedení společnosti. [pozm. návrh 25]

| (17) | Společnosti kotované na burzách jsou obzvláště ekonomicky důležité, známé a ovlivňují trh jako celek. Opatření stanovená v této směrnici by proto měla platit pro kotované společnosti, které jsou definovány jako společnosti založené

  , jejichž sídlo se nachází
  v členském státě
  a
  jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (12) v jednom nebo více členských státech. Tyto společnosti určují standardy pro celé hospodářství a dá se očekávat, že jejich počínání budou napodobovat i ostatní typy společností. Veřejná povaha kotovaných společností opravňuje k tomu, aby byly ve veřejném zájmu více regulovány.
  [pozm. návrh 26] |
| --- | --- |

(17)

Společnosti kotované na burzách jsou obzvláště ekonomicky důležité, známé a ovlivňují trh jako celek. Opatření stanovená v této směrnici by proto měla platit pro kotované společnosti, které jsou definovány jako společnosti založené

  , jejichž sídlo se nachází
  v členském státě
  a
  jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (12) v jednom nebo více členských státech. Tyto společnosti určují standardy pro celé hospodářství a dá se očekávat, že jejich počínání budou napodobovat i ostatní typy společností. Veřejná povaha kotovaných společností opravňuje k tomu, aby byly ve veřejném zájmu více regulovány.
  [pozm. návrh 26]

| (18) | Tato směrnice nemá platit pro mikropodniky a malé a střední podnikydefinované doporučením Komise 2003/361/ES (13), a to i v případě, že se jedná o kotované společnosti.
  Členské státy by však měly zavést politiky s cílem podporovat a pobízet malé a střední podniky, aby výrazně zlepšily genderovou vyváženost na všech úrovních řízení a v dozorčích a řídících orgánech společností. [pozm. návrh 27] |
| --- | --- |

(18)

Tato směrnice nemá platit pro mikropodniky a malé a střední podnikydefinované doporučením Komise 2003/361/ES (13), a to i v případě, že se jedná o kotované společnosti.
  Členské státy by však měly zavést politiky s cílem podporovat a pobízet malé a střední podniky, aby výrazně zlepšily genderovou vyváženost na všech úrovních řízení a v dozorčích a řídících orgánech společností. [pozm. návrh 27]

| (19) | V členských státech mají řídící a dozorčí orgány kotovaných společností různou organizační strukturu, přičemž hlavní rozdíl spočívá v dualistickém systému, ve kterém existuje představenstvo a dozorčí rada, a monistickém systému, ve kterém řídící a dozorčí funkci vykonává jediná správní rada. Existují rovněž smíšené systémy, které kombinují aspekty obou systémů nebo které umožňují společnostem volit mezi různými modely. Opatření podle této směrnice by měla platit stejně pro všechny organizační systémy řídících a dozorčích orgánů v členských státech. |
| --- | --- |

(19)

V členských státech mají řídící a dozorčí orgány kotovaných společností různou organizační strukturu, přičemž hlavní rozdíl spočívá v dualistickém systému, ve kterém existuje představenstvo a dozorčí rada, a monistickém systému, ve kterém řídící a dozorčí funkci vykonává jediná správní rada. Existují rovněž smíšené systémy, které kombinují aspekty obou systémů nebo které umožňují společnostem volit mezi různými modely. Opatření podle této směrnice by měla platit stejně pro všechny organizační systémy řídících a dozorčích orgánů v členských státech.

| (20) | Všechny organizační systémy řídících a dozorčích orgánů rozlišují mezi členy představenstva/výkonnými členy správní rady, kteří se účastní každodenního řízení společnosti, a členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady, kteří se každodenního řízení společnosti neúčastní, nýbrž vykonávají dozorčí funkci. Kvantitativní cíle uvedené v této směrnici by měly platit pouze pro členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady, aby se vhodně vyvážila jak nutnost posílit genderovou diverzitu v řídících a dozorčích orgánech, tak i potřeba minimalizovat zasahování do každodenního řízení společnosti. Protože členové dozorčí rady/nevýkonní členové správní rady vykonávají dozorčí funkce, je také snazší zaměstnat kvalifikované kandidáty, kteří nepůsobí v dané společnosti, a často ani v konkrétním odvětví, ve kterém společnost podniká – tento aspekt je důležitý pro ty oblasti hospodářství, ve kterých jsou osoby určitého pohlaví mezi pracovníky obzvláště nedostatečně zastoupeny. |
| --- | --- |

(20)

Všechny organizační systémy řídících a dozorčích orgánů rozlišují mezi členy představenstva/výkonnými členy správní rady, kteří se účastní každodenního řízení společnosti, a členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady, kteří se každodenního řízení společnosti neúčastní, nýbrž vykonávají dozorčí funkci. Kvantitativní cíle uvedené v této směrnici by měly platit pouze pro členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady, aby se vhodně vyvážila jak nutnost posílit genderovou diverzitu v řídících a dozorčích orgánech, tak i potřeba minimalizovat zasahování do každodenního řízení společnosti. Protože členové dozorčí rady/nevýkonní členové správní rady vykonávají dozorčí funkce, je také snazší zaměstnat kvalifikované kandidáty, kteří nepůsobí v dané společnosti, a často ani v konkrétním odvětví, ve kterém společnost podniká – tento aspekt je důležitý pro ty oblasti hospodářství, ve kterých jsou osoby určitého pohlaví mezi pracovníky obzvláště nedostatečně zastoupeny.

| (21) | Podle vnitrostátních předpisů nebo praxe může nebo musí být ve více členských státech jistý počet členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady jmenován či zvolen pracovníky společnosti a/nebo jejich organizacemi. Kvantitativní cíle uvedené v této směrnici by měly platit pro všechny členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady, včetně zástupců zaměstnanců. Praktické postupy, které zajistí splnění těchto cílů a zohlední skutečnost,

  V rámci této směrnice by mělo být zohledněno
  ,že někteří členové dozorčí rady/nevýkonní členové správní rady jsou zástupci zaměstnanců, by si však měly určit dotčené členské státy.

  v různých členských státech existují různá výběrová řízení, která mají své národní zvláštnosti
  . [pozm. návrh 28] |
| --- | --- |

(21)

Podle vnitrostátních předpisů nebo praxe může nebo musí být ve více členských státech jistý počet členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady jmenován či zvolen pracovníky společnosti a/nebo jejich organizacemi. Kvantitativní cíle uvedené v této směrnici by měly platit pro všechny členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady, včetně zástupců zaměstnanců. Praktické postupy, které zajistí splnění těchto cílů a zohlední skutečnost,

  V rámci této směrnice by mělo být zohledněno
  ,že někteří členové dozorčí rady/nevýkonní členové správní rady jsou zástupci zaměstnanců, by si však měly určit dotčené členské státy.

  v různých členských státech existují různá výběrová řízení, která mají své národní zvláštnosti
  . [pozm. návrh 28]

| (22) | Kotovaným společnostem

  Kotované společnosti
  v Unii by se mělo uložit za povinnost zavést vhodné postupy s cílem splnit konkrétní

  si za svůj cíl měly stanovit, že do 1. ledna 2020 budou nejméně 40 % nevýkonných členů jejich správní nebo dozorčí rady tvořit osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví. Za účelem dosažení tohoto
  cíle
  by kotované

  týkající se genderového složení jejich řídících a dozorčích orgánů. Kotované společnosti, ve kterých je podíl osob nedostatečně zastoupeného pohlaví na pozicích členů dozorčí rady/nevýkonných

  rady/nevýkonných
  členů správní rady nižší než 40 %,
  měly mít povinnost uskutečnit předvýběrové či výběrové řízení, které
  by
  jim umožnilo
  do takových pozic měly jmenovat kandidáty na základě komparativní analýzy kvalifikace každého z nich a použít při tom

  za použití
  předem určená, jasná,

  určených
  ,
  jasných,
  neutrálně formulovaná a jednoznačná kritéria s cílem dosáhnout tohoto podílu nejpozději do 1. ledna 2020. Tato směrnice proto stanoví cíl, kterým je alespoň 40 % zastoupení osob nedostatečně zastoupeného pohlaví mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady a který má být splněn do výše uvedeného data. Tento cíl se v zásadě týká pouze obecné genderové diverzity mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady a v individuálních případech nezasahuje do konkrétní volby jednotlivých členů dozorčí rady/správní rady vybíraných ze široké skupiny mužských a ženských kandidátů. Zejména nevylučuje žádného konkrétního kandidáta na pozici člena dozorčí rady/správní rady, ani společnostem či akcionářům neukládá, jaké vybrat konkrétní členy dozorčí rady/správní rady. O vhodných členech tohoto orgánu tedy i nadále rozhodují společnosti a akcionáři.

  formulovaných a jednoznačných kritérií. [pozm. návrh 29] |
| --- | --- |

(22)

Kotovaným společnostem

  Kotované společnosti
  v Unii by se mělo uložit za povinnost zavést vhodné postupy s cílem splnit konkrétní

  si za svůj cíl měly stanovit, že do 1. ledna 2020 budou nejméně 40 % nevýkonných členů jejich správní nebo dozorčí rady tvořit osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví. Za účelem dosažení tohoto
  cíle
  by kotované

  týkající se genderového složení jejich řídících a dozorčích orgánů. Kotované společnosti, ve kterých je podíl osob nedostatečně zastoupeného pohlaví na pozicích členů dozorčí rady/nevýkonných

  rady/nevýkonných
  členů správní rady nižší než 40 %,
  měly mít povinnost uskutečnit předvýběrové či výběrové řízení, které
  by
  jim umožnilo
  do takových pozic měly jmenovat kandidáty na základě komparativní analýzy kvalifikace každého z nich a použít při tom

  za použití
  předem určená, jasná,

  určených
  ,
  jasných,
  neutrálně formulovaná a jednoznačná kritéria s cílem dosáhnout tohoto podílu nejpozději do 1. ledna 2020. Tato směrnice proto stanoví cíl, kterým je alespoň 40 % zastoupení osob nedostatečně zastoupeného pohlaví mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady a který má být splněn do výše uvedeného data. Tento cíl se v zásadě týká pouze obecné genderové diverzity mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady a v individuálních případech nezasahuje do konkrétní volby jednotlivých členů dozorčí rady/správní rady vybíraných ze široké skupiny mužských a ženských kandidátů. Zejména nevylučuje žádného konkrétního kandidáta na pozici člena dozorčí rady/správní rady, ani společnostem či akcionářům neukládá, jaké vybrat konkrétní členy dozorčí rady/správní rady. O vhodných členech tohoto orgánu tedy i nadále rozhodují společnosti a akcionáři.

  formulovaných a jednoznačných kritérií. [pozm. návrh 29]

| (22a) | Uvedený 40 % cíl se týká v zásadě pouze obecné genderové rozmanitosti mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady a v individuálních případech nezasahuje do konkrétního výběru jednotlivých členů dozorčí rady/správní rady vybíraných ze široké skupiny mužských a ženských kandidátů. Zejména nevylučuje žádného konkrétního kandidáta na pozici člena dozorčí rady/správní rady, ani společnostem či akcionářům neukládá, jaké vybrat konkrétní členy dozorčí rady/správní rady. O tom, koho jmenovat vhodným členem tohoto orgánu, tedy i nadále rozhodují společnosti a akcionáři. [pozm. návrh 30] |
| --- | --- |

(22a)

Uvedený 40 % cíl se týká v zásadě pouze obecné genderové rozmanitosti mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady a v individuálních případech nezasahuje do konkrétního výběru jednotlivých členů dozorčí rady/správní rady vybíraných ze široké skupiny mužských a ženských kandidátů. Zejména nevylučuje žádného konkrétního kandidáta na pozici člena dozorčí rady/správní rady, ani společnostem či akcionářům neukládá, jaké vybrat konkrétní členy dozorčí rady/správní rady. O tom, koho jmenovat vhodným členem tohoto orgánu, tedy i nadále rozhodují společnosti a akcionáři. [pozm. návrh 30]

| (22b) | Kotované společnosti by měly zvážit zavedení programů odborné přípravy a poradenství pro nedostatečně zastoupené pohlaví jako jeden z nástrojů na dosažení genderové vyváženosti, pokud existuje jasná genderová nevyváženost ve skupině, z níž společnost vybírá kandidáty na členy v řídících a dozorčích orgánech. [pozm. návrh 31] |
| --- | --- |

(22b)

Kotované společnosti by měly zvážit zavedení programů odborné přípravy a poradenství pro nedostatečně zastoupené pohlaví jako jeden z nástrojů na dosažení genderové vyváženosti, pokud existuje jasná genderová nevyváženost ve skupině, z níž společnost vybírá kandidáty na členy v řídících a dozorčích orgánech. [pozm. návrh 31]

| (23) | Členské státy mají rozhodující vliv na kotované společnosti, které jsou veřejnými podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES z (14). Díky tomuto rozhodujícímu vlivu mají k dispozici nástroje, které mohou nutnou změnu přinést rychleji. Takové společnosti

  V takových společnostech
  by proto měly daný cíl, tj.

  mělo být splnění daného cíle spočívajícího v tom, že
  alespoň 40 % členů dozorčí rady/nevýkonných

  rady/nevýkonných
  členů správní rady musí být osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví, splnit dříve.

  plánováno k dřívějšímu datu v souladu s vhodnými mechanismy stanovenými členskými státy v souladu s touto směrnicí
  . [pozm. návrh 32] |
| --- | --- |

(23)

Členské státy mají rozhodující vliv na kotované společnosti, které jsou veřejnými podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES z (14). Díky tomuto rozhodujícímu vlivu mají k dispozici nástroje, které mohou nutnou změnu přinést rychleji. Takové společnosti

  V takových společnostech
  by proto měly daný cíl, tj.

  mělo být splnění daného cíle spočívajícího v tom, že
  alespoň 40 % členů dozorčí rady/nevýkonných

  rady/nevýkonných
  členů správní rady musí být osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví, splnit dříve.

  plánováno k dřívějšímu datu v souladu s vhodnými mechanismy stanovenými členskými státy v souladu s touto směrnicí
  . [pozm. návrh 32]

| (23a) | Vzhledem ke své povaze by veřejné podniky, ať kotované či nikoli, měly sloužit jako model pro soukromý sektor. Komise by tudíž měla posoudit situaci v členských státech a zhodnotit, zda by veřejné podniky, na něž se nevztahuje definice malých a středních podniků, mohly být někdy v budoucnu zahrnuty do oblasti působnosti této směrnice. [pozm. návrh 33] |
| --- | --- |

(23a)

Vzhledem ke své povaze by veřejné podniky, ať kotované či nikoli, měly sloužit jako model pro soukromý sektor. Komise by tudíž měla posoudit situaci v členských státech a zhodnotit, zda by veřejné podniky, na něž se nevztahuje definice malých a středních podniků, mohly být někdy v budoucnu zahrnuty do oblasti působnosti této směrnice. [pozm. návrh 33]

| (23b) | Komise by měla shromažďovat a analyzovat fakta a čísla o vyváženosti zastoupení mužů a žen v nekotovaných velkých podnicích, které mají pro hospodářství rovněž velký význam. Následně by mělo být provedeno posouzení dopadů, na jehož základě bude možné získat přehled o situaci v těchto podnicích v členských státech a zhodnotit, zda je pro to, aby někdy v budoucnu mohly být tyto podniky zařazeny do oblasti působnosti této směrnice, nezbytné přijmout opatření na úrovni Unie. Komise by za tím účelem měla zároveň objasnit dostupné možnosti, neboť kvůli specifickým vnitrostátním podmínkám je možné, že pro tyto podniky budou nezbytné zvláštní režimy. [pozm. návrh 34] |
| --- | --- |

(23b)

Komise by měla shromažďovat a analyzovat fakta a čísla o vyváženosti zastoupení mužů a žen v nekotovaných velkých podnicích, které mají pro hospodářství rovněž velký význam. Následně by mělo být provedeno posouzení dopadů, na jehož základě bude možné získat přehled o situaci v těchto podnicích v členských státech a zhodnotit, zda je pro to, aby někdy v budoucnu mohly být tyto podniky zařazeny do oblasti působnosti této směrnice, nezbytné přijmout opatření na úrovni Unie. Komise by za tím účelem měla zároveň objasnit dostupné možnosti, neboť kvůli specifickým vnitrostátním podmínkám je možné, že pro tyto podniky budou nezbytné zvláštní režimy. [pozm. návrh 34]

| (24) | Způsob určení počtu pozic členů

  Jsou-li členové
  dozorčí rady/nevýkonných

  rady/nevýkonní členové

  členů správní rady
  pouze tři
  , který je nutný pro splnění daného cíle, je třeba přesněji vymezit, neboť z důvodu velikosti většiny dozorčích rad/správních rad je matematicky
  nemožné dosáhnout u obou pohlaví podílu většího než

  pouze možné tento podíl (přesně 40 %.) překročit, nebo nedodržet. Počet pozic v dozorčí radě/správní radě, který je nutný pro splnění daného cíle, by se proto měl 40 % co nejvíce blížit. Aby se zároveň zabránilo diskriminaci pohlaví, které mělo původně početní převahu, kotované společnosti by neměly mít povinnost jmenovat

  V takových případech by tak
  osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví do poloviny či více než poloviny pozic členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady. Osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví by proto například měly v dozorčí radě/správní radě složené ze tří či čtyř členů obsadit alespoň jednu pozici, v dozorčí radě/správní radě složené z pěti či šesti členů alespoň dvě pozice a v dozorčí radě/správní radě složené ze sedmi či osmi členů alespoň tři pozice.
  [pozm. návrh 35] |
| --- | --- |

(24)

Způsob určení počtu pozic členů

  Jsou-li členové
  dozorčí rady/nevýkonných

  rady/nevýkonní členové

  členů správní rady
  pouze tři
  , který je nutný pro splnění daného cíle, je třeba přesněji vymezit, neboť z důvodu velikosti většiny dozorčích rad/správních rad je matematicky
  nemožné dosáhnout u obou pohlaví podílu většího než

  pouze možné tento podíl (přesně 40 %.) překročit, nebo nedodržet. Počet pozic v dozorčí radě/správní radě, který je nutný pro splnění daného cíle, by se proto měl 40 % co nejvíce blížit. Aby se zároveň zabránilo diskriminaci pohlaví, které mělo původně početní převahu, kotované společnosti by neměly mít povinnost jmenovat

  V takových případech by tak
  osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví do poloviny či více než poloviny pozic členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady. Osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví by proto například měly v dozorčí radě/správní radě složené ze tří či čtyř členů obsadit alespoň jednu pozici, v dozorčí radě/správní radě složené z pěti či šesti členů alespoň dvě pozice a v dozorčí radě/správní radě složené ze sedmi či osmi členů alespoň tři pozice.
  [pozm. návrh 35]

| (25) | Soudní dvůr Evropské unie ve své judikatuře (15) týkající se pozitivní diskriminace a její slučitelnosti se zásadou nediskriminace založené na pohlaví (kterou nyní rovněž stanoví článek 21 Listiny) uznal, že v určitých případech lze nedostatečně zastoupené pohlaví upřednostnit při výběru zaměstnanců či u příležitosti povýšení, a to za předpokladu, že tento kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví je z hlediska vhodnosti, způsobilosti a odborných výsledků stejně kvalifikovaný jako konkurent opačného pohlaví a že takové upřednostnění není automatické a bezpodmínečné, nýbrž že od něj lze upustit, pokud ve prospěch konkrétního kandidáta opačného pohlaví rozhodnou příslušné důvody. Musí být jednak zaručeno, že žádost každého kandidáta byla objektivně posouzena a byla zohledněna všechna kritéria týkající se konkrétního kandidáta. |
| --- | --- |

(25)

Soudní dvůr Evropské unie ve své judikatuře (15) týkající se pozitivní diskriminace a její slučitelnosti se zásadou nediskriminace založené na pohlaví (kterou nyní rovněž stanoví článek 21 Listiny) uznal, že v určitých případech lze nedostatečně zastoupené pohlaví upřednostnit při výběru zaměstnanců či u příležitosti povýšení, a to za předpokladu, že tento kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví je z hlediska vhodnosti, způsobilosti a odborných výsledků stejně kvalifikovaný jako konkurent opačného pohlaví a že takové upřednostnění není automatické a bezpodmínečné, nýbrž že od něj lze upustit, pokud ve prospěch konkrétního kandidáta opačného pohlaví rozhodnou příslušné důvody. Musí být jednak zaručeno, že žádost každého kandidáta byla objektivně posouzena a byla zohledněna všechna kritéria týkající se konkrétního kandidáta.

| (26) | V souladu s touto judikaturou by měly členské státy zajistit, aby výběr nejlépe kvalifikovaných kandidátů na pozice členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady vycházel z komparativní analýzy kvalifikace každého z kandidátů na základě předem určených, jasných, neutrálně formulovaných a jednoznačných kritérií. Mezi příklady typů kritérií výběru, které mohou společnosti používat, patří odborná zkušenost s řídícími a/nebo dozorčími úkoly,
  mezinárodní zkušenosti, interdisciplinarita či
  znalosti konkrétních oblastí, jako jsou finance, kontrola či řízení lidských zdrojů, vůdčí a komunikační dovednosti a schopnosti navazovat kontakty. Kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví by měl být upřednostněn, pokud je z hlediska vhodnosti, způsobilosti a odborných výsledků stejně kvalifikovaný jako kandidát opačného pohlaví a pokud objektivní posouzení, které zohlednilo všechna kritéria týkající se konkrétních kandidátů, nerozhodlo ve prospěch kandidáta opačného pohlaví. [pozm. návrh 36] |
| --- | --- |

(26)

V souladu s touto judikaturou by měly členské státy zajistit, aby výběr nejlépe kvalifikovaných kandidátů na pozice členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady vycházel z komparativní analýzy kvalifikace každého z kandidátů na základě předem určených, jasných, neutrálně formulovaných a jednoznačných kritérií. Mezi příklady typů kritérií výběru, které mohou společnosti používat, patří odborná zkušenost s řídícími a/nebo dozorčími úkoly,
  mezinárodní zkušenosti, interdisciplinarita či
  znalosti konkrétních oblastí, jako jsou finance, kontrola či řízení lidských zdrojů, vůdčí a komunikační dovednosti a schopnosti navazovat kontakty. Kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví by měl být upřednostněn, pokud je z hlediska vhodnosti, způsobilosti a odborných výsledků stejně kvalifikovaný jako kandidát opačného pohlaví a pokud objektivní posouzení, které zohlednilo všechna kritéria týkající se konkrétních kandidátů, nerozhodlo ve prospěch kandidáta opačného pohlaví. [pozm. návrh 36]

| (27) | Metody náboru,
  výběru
  a jmenování členů řídících a dozorčích orgánů se liší v jednotlivých členských státech, jakož i jednotlivých společnostech. Někdy jsou předběžně vybráni kandidáti (například nominačním výborem), kteří jsou představeni valné hromadě akcionářů, jindy jsou členové vedení přímo jmenováni jednotlivými akcionáři či se o jednotlivých kandidátech či seznamu kandidátů hlasuje na valné hromadě akcionářů.
  Tato směrnice respektuje různé postupy výběrových řízení, které by měly být založeny na transparentnosti a zásluhách, zároveň však trvá na dosažení cíle zvýšit zastoupení nedostatečně zastoupeného pohlaví v řídících a dozorčích orgánech.
  Požadavky na výběr kandidátů by měly být splněny ve vhodné fázi výběrového řízení v souladu s vnitrostátními právními předpisy a se stanovami dotčených kotovaných společností. Aby se dosáhlo cíle vyváženějšího zastoupení mužů a žen
  v
  řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností, stanoví

  umožňuje
  tato směrnice pouze minimální harmonizaci

  různé postupy
  výběrových řízení. a umožňuje použít podmínky stanovené judikaturou Soudního dvora.

  Ustanovení této směrnice nepředstavují neoprávněné zasahování do každodenního řízení, protože společnosti mají zachovánu možnost svobodného výběru kandidátů na základě jejich kvalifikace či jiných vhodných objektivních hledisek. [pozm. návrh 37] |
| --- | --- |

(27)

Metody náboru,
  výběru
  a jmenování členů řídících a dozorčích orgánů se liší v jednotlivých členských státech, jakož i jednotlivých společnostech. Někdy jsou předběžně vybráni kandidáti (například nominačním výborem), kteří jsou představeni valné hromadě akcionářů, jindy jsou členové vedení přímo jmenováni jednotlivými akcionáři či se o jednotlivých kandidátech či seznamu kandidátů hlasuje na valné hromadě akcionářů.
  Tato směrnice respektuje různé postupy výběrových řízení, které by měly být založeny na transparentnosti a zásluhách, zároveň však trvá na dosažení cíle zvýšit zastoupení nedostatečně zastoupeného pohlaví v řídících a dozorčích orgánech.
  Požadavky na výběr kandidátů by měly být splněny ve vhodné fázi výběrového řízení v souladu s vnitrostátními právními předpisy a se stanovami dotčených kotovaných společností. Aby se dosáhlo cíle vyváženějšího zastoupení mužů a žen
  v
  řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností, stanoví

  umožňuje
  tato směrnice pouze minimální harmonizaci

  různé postupy
  výběrových řízení. a umožňuje použít podmínky stanovené judikaturou Soudního dvora.

  Ustanovení této směrnice nepředstavují neoprávněné zasahování do každodenního řízení, protože společnosti mají zachovánu možnost svobodného výběru kandidátů na základě jejich kvalifikace či jiných vhodných objektivních hledisek. [pozm. návrh 37]

| (27a) | Pokud je předběžný výběr kandidátů založen na postupech volby či hlasování, například zaměstnanců či jejich zástupců, měly by být postupy v rámci celého procesu přizpůsobeny tak, aby přispěly k dosažení cíle lepší genderové vyváženosti ve správní radě jako celku a zároveň zajistily, aby pohlaví člena správní rady voleného tímto postupem nebylo žádným způsobem předem určeno. [pozm. návrh 38] |
| --- | --- |

(27a)

Pokud je předběžný výběr kandidátů založen na postupech volby či hlasování, například zaměstnanců či jejich zástupců, měly by být postupy v rámci celého procesu přizpůsobeny tak, aby přispěly k dosažení cíle lepší genderové vyváženosti ve správní radě jako celku a zároveň zajistily, aby pohlaví člena správní rady voleného tímto postupem nebylo žádným způsobem předem určeno. [pozm. návrh 38]

| (28) | Tato směrnice má zlepšit genderovou vyváženost mezi členy řídících a dozorčích orgánů společností kotovaných na burzách, a přispět tak k realizaci zásady rovného zacházení mezi muži a ženami, která je považována za základní právo Unie. Kotované společnosti by proto měly mít povinnost zveřejňovat na žádost neúspěšného kandidáta nejen kvalifikační kritéria, na nichž byl založen výběr, ale také objektivní srovnávací posouzení těchto kritérií, a případně rovněž důvody, které rozhodly ve prospěch kandidáta, který není osobou nedostatečně zastoupeného pohlaví. Tato omezení výkonu práva na respektování soukromého života (spočívající ve zpracování osobních údajů) uznaného v článcích 7 a 8 Listiny a povinnost kotovaných společností, aby takové informace předkládaly na požádání neúspěšnému kandidátovi, jsou nezbytná a v souladu se zásadou proporcionality skutečně splňují všeobecně uznávané cíle obecného zájmu. Proto jsou v souladu s požadavky kladenými na taková omezení stanovenými v čl. 52 odst. 1 Listiny a s příslušnou judikaturou Soudního dvora. |
| --- | --- |

(28)

Tato směrnice má zlepšit genderovou vyváženost mezi členy řídících a dozorčích orgánů společností kotovaných na burzách, a přispět tak k realizaci zásady rovného zacházení mezi muži a ženami, která je považována za základní právo Unie. Kotované společnosti by proto měly mít povinnost zveřejňovat na žádost neúspěšného kandidáta nejen kvalifikační kritéria, na nichž byl založen výběr, ale také objektivní srovnávací posouzení těchto kritérií, a případně rovněž důvody, které rozhodly ve prospěch kandidáta, který není osobou nedostatečně zastoupeného pohlaví. Tato omezení výkonu práva na respektování soukromého života (spočívající ve zpracování osobních údajů) uznaného v článcích 7 a 8 Listiny a povinnost kotovaných společností, aby takové informace předkládaly na požádání neúspěšnému kandidátovi, jsou nezbytná a v souladu se zásadou proporcionality skutečně splňují všeobecně uznávané cíle obecného zájmu. Proto jsou v souladu s požadavky kladenými na taková omezení stanovenými v čl. 52 odst. 1 Listiny a s příslušnou judikaturou Soudního dvora.

| (29) | Pokud se neúspěšný kandidát, osoba nedostatečně zastoupeného pohlaví, domnívá, že je stejně kvalifikovaný jako jmenovaný kandidát opačného pohlaví, dotčená kotovaná společnost by měla být povinna prokázat správnost své volby. |
| --- | --- |

(29)

Pokud se neúspěšný kandidát, osoba nedostatečně zastoupeného pohlaví, domnívá, že je stejně kvalifikovaný jako jmenovaný kandidát opačného pohlaví, dotčená kotovaná společnost by měla být povinna prokázat správnost své volby.

| (30) | Členské státy by pro případy porušení povinností vyplývajících z 
  požadavků týkajících se otevřeného a transparentního řízení podle
  této směrnice měly stanovit účinné, přiměřené a odrazující sankce, které by mj. mohly zahrnovat správní pokuty,
  vyloučení z veřejných nabídkových řízení, částečné vyloučení z možnosti získat prostředky ze strukturálních fondů Unie
  či ustanovení, že příslušný soudní orgán prohlásí jmenování nebo volbu kandidáta na člena dozorčí rady/nevýkonného člena správní rady, které proběhly v rozporu s vnitrostátními ustanoveními přijatými podle čl. 4 odst. 1, za neplatné či je zruší.
  Členské státy by měly mít možnost sáhnout k jiným sankcím, než jsou ty, které uvádí seznam sankcí této směrnice, který není vyčerpávající, a přidat mj. nucené zrušení dotčené společnosti, jež v případě závažného a opakovaného porušování povinností ze strany této společnosti nařídí příslušný soudní orgán, přičemž je nutno plně dodržet řádné procesní záruky. [pozm. návrh 39] |
| --- | --- |

(30)

Členské státy by pro případy porušení povinností vyplývajících z 
  požadavků týkajících se otevřeného a transparentního řízení podle
  této směrnice měly stanovit účinné, přiměřené a odrazující sankce, které by mj. mohly zahrnovat správní pokuty,
  vyloučení z veřejných nabídkových řízení, částečné vyloučení z možnosti získat prostředky ze strukturálních fondů Unie
  či ustanovení, že příslušný soudní orgán prohlásí jmenování nebo volbu kandidáta na člena dozorčí rady/nevýkonného člena správní rady, které proběhly v rozporu s vnitrostátními ustanoveními přijatými podle čl. 4 odst. 1, za neplatné či je zruší.
  Členské státy by měly mít možnost sáhnout k jiným sankcím, než jsou ty, které uvádí seznam sankcí této směrnice, který není vyčerpávající, a přidat mj. nucené zrušení dotčené společnosti, jež v případě závažného a opakovaného porušování povinností ze strany této společnosti nařídí příslušný soudní orgán, přičemž je nutno plně dodržet řádné procesní záruky. [pozm. návrh 39]

| (31) | Protože genderové složení pracovníků má přímý vliv na dostupnost kandidátů nedostatečně zastoupeného pohlaví, mohou členské státy stanovit, že dotčená společnost nemá mít povinnost splnit cíl stanovený směrnicí, pokud osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví tvoří méně než 10 % pracovníků.
  [pozm. návrh 40] |
| --- | --- |

(31)

Protože genderové složení pracovníků má přímý vliv na dostupnost kandidátů nedostatečně zastoupeného pohlaví, mohou členské státy stanovit, že dotčená společnost nemá mít povinnost splnit cíl stanovený směrnicí, pokud osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví tvoří méně než 10 % pracovníků.
  [pozm. návrh 40]

| (32) | Vzhledem k tomu, že kotované společnosti by měly usilovat o zvýšení podílu osob nedostatečně zastoupeného pohlaví ve všech rozhodovacích pozicích, mohou členské státy stanovit, že cíl stanovený v této směrnici by měl být považován za splněný, pokud mohou kotované společnosti prokázat, že osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají v řídících a dozorčích orgánech alespoň třetinu všech pozic, bez ohledu na to, zda jsou členy představenstva/výkonnými členy správní rady či členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady.
  Tyto společnosti by však měly mít povinnost ve svých výročních zprávách a na svých internetových stránkách i nadále prezentovat genderovou vyváženost svých členů představenstva/výkonných členů správní rady či členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady a své politiky v této oblasti v souladu s článkem 5 této směrnice. [pozm. návrh 41] |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k tomu, že kotované společnosti by měly usilovat o zvýšení podílu osob nedostatečně zastoupeného pohlaví ve všech rozhodovacích pozicích, mohou členské státy stanovit, že cíl stanovený v této směrnici by měl být považován za splněný, pokud mohou kotované společnosti prokázat, že osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají v řídících a dozorčích orgánech alespoň třetinu všech pozic, bez ohledu na to, zda jsou členy představenstva/výkonnými členy správní rady či členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady.
  Tyto společnosti by však měly mít povinnost ve svých výročních zprávách a na svých internetových stránkách i nadále prezentovat genderovou vyváženost svých členů představenstva/výkonných členů správní rady či členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady a své politiky v této oblasti v souladu s článkem 5 této směrnice. [pozm. návrh 41]

| (33) | Aby se zlepšila genderová vyváženost také mezi členy představenstva/výkonnými členy správní rady zapojenými do každodenního řízení, mělo by se od kotovaných společností kromě opatření týkajících se členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady požadovat, aby přijaly individuální závazky, pokud jde o zastoupení obou pohlaví mezi členy představenstva/výkonnými členy správní rady, které by měly být splněny nejpozději do 1. ledna 2020. Cílem těchto závazků by mělo být dosažení konkrétního pokroku v otázce lepší genderové vyváženosti v jednotlivých společnostech. |
| --- | --- |

(33)

Aby se zlepšila genderová vyváženost také mezi členy představenstva/výkonnými členy správní rady zapojenými do každodenního řízení, mělo by se od kotovaných společností kromě opatření týkajících se členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady požadovat, aby přijaly individuální závazky, pokud jde o zastoupení obou pohlaví mezi členy představenstva/výkonnými členy správní rady, které by měly být splněny nejpozději do 1. ledna 2020. Cílem těchto závazků by mělo být dosažení konkrétního pokroku v otázce lepší genderové vyváženosti v jednotlivých společnostech.

| (34) | Členské státy by měly od kotovaných společností požadovat, aby každoročně předkládaly příslušným vnitrostátním orgánům informace o genderovém složení svých řídících a dozorčích orgánů, jakož i informace o tom, jak se jim daří plnit cíle stanovené v této směrnici, a umožnily tak těmto orgánům posoudit pokrok, kterého každá kotovaná společnost v oblasti genderové vyváženosti dosáhla. Tyto informace by měly být
  uvedeny ve výroční zprávě společnosti a ve vhodné a snadno přístupné formě
  zveřejněny
  na jejích internetových stránkách
  a v případě, že dotčená společnost daný cíl ještě nesplnila, měla by uvést

  podrobně popsat konkrétní
  opatření, která pro splnění daného cíle doposud přijala a hodlá v budoucnosti přijmout.
  Společnosti, které nedosáhly cílů nebo nesplnily povinnosti, ke kterým se zavázaly, by navíc měly uvést důvody neúspěchu a také popis konkrétních opatření, která doposud přijaly či která hodlají v budoucnosti přijmout, aby dosáhly daných cílů a splnily dané povinnosti. [pozm. návrh 42] |
| --- | --- |

(34)

Členské státy by měly od kotovaných společností požadovat, aby každoročně předkládaly příslušným vnitrostátním orgánům informace o genderovém složení svých řídících a dozorčích orgánů, jakož i informace o tom, jak se jim daří plnit cíle stanovené v této směrnici, a umožnily tak těmto orgánům posoudit pokrok, kterého každá kotovaná společnost v oblasti genderové vyváženosti dosáhla. Tyto informace by měly být
  uvedeny ve výroční zprávě společnosti a ve vhodné a snadno přístupné formě
  zveřejněny
  na jejích internetových stránkách
  a v případě, že dotčená společnost daný cíl ještě nesplnila, měla by uvést

  podrobně popsat konkrétní
  opatření, která pro splnění daného cíle doposud přijala a hodlá v budoucnosti přijmout.
  Společnosti, které nedosáhly cílů nebo nesplnily povinnosti, ke kterým se zavázaly, by navíc měly uvést důvody neúspěchu a také popis konkrétních opatření, která doposud přijaly či která hodlají v budoucnosti přijmout, aby dosáhly daných cílů a splnily dané povinnosti. [pozm. návrh 42]

| (35) | Je možné, že některé členské státy zavedly opatření pro zajištění vyváženějšího zastoupení žen a mužů mezi členy v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností ještě předtím, než tato směrnice vstoupila v platnost. Takovým členským státům by mělo být umožněno uplatňovat tato opatření namísto procedurálních náležitostích týkajících se jmenování kandidátů, pokud mohou prokázat, že pomocí jimi přijatých opatření lze cíle ohledně zastoupení nedostatečně zastoupeného pohlaví, kterým je alespoň 40 % podíl tohoto pohlaví mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady kotovaných společností, dosáhnout stejně účinně, a to nejpozději do 1. ledna 2020 nebo, v případě kotovaných společností, které jsou veřejnými podniky, nejpozději do 1. ledna 2018. |
| --- | --- |

(35)

Je možné, že některé členské státy zavedly opatření pro zajištění vyváženějšího zastoupení žen a mužů mezi členy v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností ještě předtím, než tato směrnice vstoupila v platnost. Takovým členským státům by mělo být umožněno uplatňovat tato opatření namísto procedurálních náležitostích týkajících se jmenování kandidátů, pokud mohou prokázat, že pomocí jimi přijatých opatření lze cíle ohledně zastoupení nedostatečně zastoupeného pohlaví, kterým je alespoň 40 % podíl tohoto pohlaví mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady kotovaných společností, dosáhnout stejně účinně, a to nejpozději do 1. ledna 2020 nebo, v případě kotovaných společností, které jsou veřejnými podniky, nejpozději do 1. ledna 2018.

| (36) | Tato směrnice respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou. Přispívá zejména k naplnění práva na rovnost žen a mužů (článek 23 Listiny), práva svobodné volby povolání a práva pracovat (článek 15 Listiny). Tato směrnice má zajistit plné respektování práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47 Listiny). Opatření směrnice omezující svobodu podnikání (článek 16 Listiny) a právo na vlastnictví (čl. 17 odst. 1 Listiny) respektují podstatu těchto práv a svobod a jsou nezbytná a přiměřená. Skutečně vyhovují cílům obecného zájmu uznaného Unií a potřebě chránit práva a svobody ostatních. |
| --- | --- |

(36)

Tato směrnice respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou. Přispívá zejména k naplnění práva na rovnost žen a mužů (článek 23 Listiny), práva svobodné volby povolání a práva pracovat (článek 15 Listiny). Tato směrnice má zajistit plné respektování práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47 Listiny). Opatření směrnice omezující svobodu podnikání (článek 16 Listiny) a právo na vlastnictví (čl. 17 odst. 1 Listiny) respektují podstatu těchto práv a svobod a jsou nezbytná a přiměřená. Skutečně vyhovují cílům obecného zájmu uznaného Unií a potřebě chránit práva a svobody ostatních.

| (37) | Zatímco některé členské státy s různým úspěchem přijaly regulační opatření nebo povzbudily společnosti k samoregulaci, většina členských států žádné opatření nepřijala ani nenaznačila ochotu jednat způsobem, který by přinesl dostatečné zlepšení. Prognózy vycházející z obsáhlé analýzy všech dostupných informací o minulých i současných trendech, jakož i záměrech ukazují, že vyváženého genderového zastoupení mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady v celé Unii, které by odpovídalo cílům stanoveným v této směrnici, členské státy, pokud budou jednat individuálně, nikdy v dohledné budoucnosti nesplní. S ohledem na tyto okolnosti a vzhledem k rostoucím rozdílům mezi členskými státy, pokud jde o zastoupení žen a mužů v řídících a dozorčích orgánech společností, lze genderovou vyváženost v řídících a dozorčích orgánech podniků v celé Unii zlepšit pouze prostřednictvím společného přístupu. Stejně tak lze rovnosti žen a mužů,
  odstranění nynějších rozdílů v jejich odměňování a zvýšení
  konkurenceschopnosti a růstu spíše dosáhnout prostřednictvím koordinovaného opatření na úrovni Unie než prostřednictvím vnitrostátních iniciativ, které mají různý dosah, ambice a účinnost. Jelikož cílů této směrnice nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a dopadu opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. [pozm. návrh 43] |
| --- | --- |

(37)

Zatímco některé členské státy s různým úspěchem přijaly regulační opatření nebo povzbudily společnosti k samoregulaci, většina členských států žádné opatření nepřijala ani nenaznačila ochotu jednat způsobem, který by přinesl dostatečné zlepšení. Prognózy vycházející z obsáhlé analýzy všech dostupných informací o minulých i současných trendech, jakož i záměrech ukazují, že vyváženého genderového zastoupení mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady v celé Unii, které by odpovídalo cílům stanoveným v této směrnici, členské státy, pokud budou jednat individuálně, nikdy v dohledné budoucnosti nesplní. S ohledem na tyto okolnosti a vzhledem k rostoucím rozdílům mezi členskými státy, pokud jde o zastoupení žen a mužů v řídících a dozorčích orgánech společností, lze genderovou vyváženost v řídících a dozorčích orgánech podniků v celé Unii zlepšit pouze prostřednictvím společného přístupu. Stejně tak lze rovnosti žen a mužů,
  odstranění nynějších rozdílů v jejich odměňování a zvýšení
  konkurenceschopnosti a růstu spíše dosáhnout prostřednictvím koordinovaného opatření na úrovni Unie než prostřednictvím vnitrostátních iniciativ, které mají různý dosah, ambice a účinnost. Jelikož cílů této směrnice nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a dopadu opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. [pozm. návrh 43]

| (38) | V souladu se zásadou proporcionality stanovenou ve stejném článku tato směrnice pouze stanoví společné cíle a zásady a nepřekračuje rámec toho, co je k dosažení těchto cílů nezbytné. Členským státům se poskytuje dostatečný prostor pro to, aby samy určily, jak nejlépe dosáhnout cílů stanovených v této směrnici, a to s přihlédnutím k vnitrostátním podmínkám, zejména k pravidlům a postupům týkajícím se obsazování pozic v řídících a dozorčích orgánech. Tato směrnice neupírá společnostem možnost jmenovat do řídících a dozorčích orgánů nejkvalifikovanější kandidáty a všem kotovaným společnostem zavádí
  flexibilní rámec a poskytuje
   dostatečně dlouhou dobu pro přizpůsobení. [pozm. návrh 44] |
| --- | --- |

(38)

V souladu se zásadou proporcionality stanovenou ve stejném článku tato směrnice pouze stanoví společné cíle a zásady a nepřekračuje rámec toho, co je k dosažení těchto cílů nezbytné. Členským státům se poskytuje dostatečný prostor pro to, aby samy určily, jak nejlépe dosáhnout cílů stanovených v této směrnici, a to s přihlédnutím k vnitrostátním podmínkám, zejména k pravidlům a postupům týkajícím se obsazování pozic v řídících a dozorčích orgánech. Tato směrnice neupírá společnostem možnost jmenovat do řídících a dozorčích orgánů nejkvalifikovanější kandidáty a všem kotovaným společnostem zavádí
  flexibilní rámec a poskytuje
   dostatečně dlouhou dobu pro přizpůsobení. [pozm. návrh 44]

| (39) | V souladu se zásadou proporcionality by měl být cíl, který mají kotované společnosti splnit, časově omezený a má

  a měl by
  zůstat platný pouze do té doby, dokud nebude v otázce genderového složení řídících a dozorčích orgánů dosaženo trvalého pokroku. Z toho důvodu by Komise měla uplatňování této směrnice pravidelně přezkoumávat a podávat o něm zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
  Tato
  směrnice má pozbýt platnosti dne 31. prosince 2028. Komise by měla v rámci svého přezkumu posoudit, zda je nutné prodloužit platnost směrnice nad rámec tohoto období.
  Členské státy by měly spolupracovat se sociálními partnery a občanskou společností a účinně je informovat o významu této směrnice, jejím provedení a uplatňování. Informační kampaně by významným způsobem přispěly ke zvyšování povědomí o této problematice mezi nekotovanými společnostmi a pobízely by je, aby aktivně usilovaly o dosažení genderové vyváženosti. Členské státy by měly být podporovány v tom, aby si vyměňovaly své zkušenosti a osvědčené postupy týkající se provádění a uplatňování této směrnice. [pozm. návrh 45] |
| --- | --- |

(39)

V souladu se zásadou proporcionality by měl být cíl, který mají kotované společnosti splnit, časově omezený a má

  a měl by
  zůstat platný pouze do té doby, dokud nebude v otázce genderového složení řídících a dozorčích orgánů dosaženo trvalého pokroku. Z toho důvodu by Komise měla uplatňování této směrnice pravidelně přezkoumávat a podávat o něm zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
  Tato
  směrnice má pozbýt platnosti dne 31. prosince 2028. Komise by měla v rámci svého přezkumu posoudit, zda je nutné prodloužit platnost směrnice nad rámec tohoto období.
  Členské státy by měly spolupracovat se sociálními partnery a občanskou společností a účinně je informovat o významu této směrnice, jejím provedení a uplatňování. Informační kampaně by významným způsobem přispěly ke zvyšování povědomí o této problematice mezi nekotovanými společnostmi a pobízely by je, aby aktivně usilovaly o dosažení genderové vyváženosti. Členské státy by měly být podporovány v tom, aby si vyměňovaly své zkušenosti a osvědčené postupy týkající se provádění a uplatňování této směrnice. [pozm. návrh 45]

| (40) | Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech (16) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. Ve vztahu k této směrnici považuje zákonodárce předložení těchto dokumentů za odůvodněné, |
| --- | --- |

(40)

Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech (16) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. Ve vztahu k této směrnici považuje zákonodárce předložení těchto dokumentů za odůvodněné,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Předmět

Tato směrnice stanoví opatření, která mají zajistit vyváženější zastoupení mužů a žen mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady kotovaných společnosti tím, že zavádí
  účinná
  opatření, jejichž cílem je urychlit pokrok v oblasti genderové vyváženosti, přičemž společnostem poskytuje dostatek času na provedení nezbytných opatření. [pozm. návrh 46]

Článek 2

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

| (1) | „kotovanou společností“ společnost, se sídlem

  která má sídlo
  v některém z členských států
  a
  jejíž cenné papíry jsou v jednom nebo více členských státech přijaté k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES; [pozm. návrh 47] |
| --- | --- |

(1)

„kotovanou společností“ společnost, se sídlem

  která má sídlo
  v některém z členských států
  a
  jejíž cenné papíry jsou v jednom nebo více členských státech přijaté k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES; [pozm. návrh 47]

| (2) | „řídícími a dozorčími orgány“ každý správní, řídící či dozorčí orgán společnosti; |
| --- | --- |

(2)

„řídícími a dozorčími orgány“ každý správní, řídící či dozorčí orgán společnosti;

| (3) | „členem správní rady“ každý člen správní rady, včetně zástupce zaměstnanců; |
| --- | --- |

(3)

„členem správní rady“ každý člen správní rady, včetně zástupce zaměstnanců;

| (4) | „členem představenstva/výkonným členem správní rady“ každý člen představenstva v dualistickém systému a každý člen správní rady v monistickém systému, který je zapojen do každodenního řízení společnosti; |
| --- | --- |

(4)

„členem představenstva/výkonným členem správní rady“ každý člen představenstva v dualistickém systému a každý člen správní rady v monistickém systému, který je zapojen do každodenního řízení společnosti;

| (5) | „členem dozorčí rady/nevýkonným členem správní rady“ každý člen dozorčí rady v dualistickém systému řízení a každý člen unitární správní rady v monistickém systému, který není výkonným členem správní rady; |
| --- | --- |

(5)

„členem dozorčí rady/nevýkonným členem správní rady“ každý člen dozorčí rady v dualistickém systému řízení a každý člen unitární správní rady v monistickém systému, který není výkonným členem správní rady;

| (6) | „jednotnou správní radou“ jediná správní rada, která slučuje řídící a dozorčí funkce společnosti; |
| --- | --- |

(6)

„jednotnou správní radou“ jediná správní rada, která slučuje řídící a dozorčí funkce společnosti;

| (7) | „dualistickým systémem řízení“ systém, ve kterém řídící a dozorčí funkce společnosti vykonávají dva samostatné orgány; |
| --- | --- |

(7)

„dualistickým systémem řízení“ systém, ve kterém řídící a dozorčí funkce společnosti vykonávají dva samostatné orgány;

| (8) | „malým a středním podnikem“ se rozumí společnost, která zaměstnává méně než 250 osob a má roční obrat do 50 milionů EUR, nebo její bilanční suma celkem nepřesahuje 43 milionů EUR, nebo pokud jde o malé a střední podniky se sídlem v členském státě, jehož měnou není euro, ekvivalentní částky v měně tohoto členského státu; |
| --- | --- |

(8)

„malým a středním podnikem“ se rozumí společnost, která zaměstnává méně než 250 osob a má roční obrat do 50 milionů EUR, nebo její bilanční suma celkem nepřesahuje 43 milionů EUR, nebo pokud jde o malé a střední podniky se sídlem v členském státě, jehož měnou není euro, ekvivalentní částky v měně tohoto členského státu;

| (9) | „veřejným podnikem“ podnik, na nějž mohou mít orgány veřejné moci přímo nebo nepřímo rozhodující vliv na základě vlastnictví, finanční účasti v něm nebo na základě pravidel, jimiž se podnik musí řídit. Má se za to, že orgány veřejné moci mají rozhodující vliv, pokud ve vztahu k určitému podniku přímo či nepřímo:






  — | drží většinu upsaného základního kapitálu takového podniku nebo |
| --- | --- | --- |

(9)

„veřejným podnikem“ podnik, na nějž mohou mít orgány veřejné moci přímo nebo nepřímo rozhodující vliv na základě vlastnictví, finanční účasti v něm nebo na základě pravidel, jimiž se podnik musí řídit. Má se za to, že orgány veřejné moci mají rozhodující vliv, pokud ve vztahu k určitému podniku přímo či nepřímo:

—

drží většinu upsaného základního kapitálu takového podniku nebo

| — | kontrolují většinu hlasů spojených s akciemi vydanými takovým podnikem nebo |
| --- | --- |

—

kontrolují většinu hlasů spojených s akciemi vydanými takovým podnikem nebo

| — | mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu takového podniku. |
| --- | --- |

—

mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu takového podniku.

Článek 3

Vyloučení malých a středních podniků z působnosti směrnice

Tato směrnice neplatí pro malé a střední podniky .

Článek 4

Cíle ohledně členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady

1.   Členské státy zajistí, aby kotované společnosti, ve kterých je podíl osob nedostatečně zastoupeného pohlaví na pozicích členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady nižší než 40 %, do takových pozic jmenovaly kandidáty na základě komparativní analýzy kvalifikace každého z nich a použily při tom předem určená, jasná, neutrálně formulovaná a jednoznačná kritéria s cílem dosáhnout

  upravily své postupy náboru, včetně oznámení o uvolnění určité pozice prostřednictvím výzvy k podávání přihlášek do výběrového řízení, postupů předběžného výběru, výběru či jmenování, takovým způsobem, aby tyto postupy účinně přispěly k dosažení
  tohoto podílu do 1. ledna 2020 nebo, v případě kotovaných společností, které jsou veřejnými podniky,

  veřejných podniků
  do 1. ledna 2018.
  Členské státy zejména zajistí, aby společnosti na pozice v řídících a dozorčích orgánech vybíraly nejkvalifikovanější kandidáty z genderově vyváženého seznamu kandidátů, a to na základě komparativní analýzy kvalifikace každého z kandidátů a za použití předem určených, jasných, neutrálně formulovaných, nediskriminačních a jednoznačných kritérií. V případě volebního postupu členské státy zajistí, aby společnosti zaručily genderovou diverzitu ve složení užšího seznamu kandidátů a aby zároveň zajistily, aby pohlaví člena dozorčí rady/nevýkonného člena správní rady voleného tímto postupem nebylo žádným způsobem předem určeno.

Aby členské státy dosáhly cíle 40 % v souladu s čl. 23 odst. 2 Listiny, zajistí, aby byl ve všech fázích postupu náboru, výběru či jmenování členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady upřednostněn kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví, pokud je z hlediska vhodnosti, způsobilosti a odborných výsledků stejně kvalifikovaný jako kandidát opačného pohlaví a pokud objektivní posouzení, které zohlednilo všechna kritéria týkající se konkrétních kandidátů, nerozhodlo ve prospěch kandidáta opačného pohlaví. [pozm. návrh 48]

2.   Počet pozic členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady, který je nezbytný pro splnění cíle stanoveného v odstavci 1, má co nejvíce odpovídat 40 % podílu, avšak nemá překročit 49 %

  činí nejméně 40 %
  .
  Jsou-li členové dozorčí rady/nevýkonní členové správní rady pouze tři, postačuje poměr jeden ku dvěma. [pozm. návrh 49]

3.   Aby členské státy dosáhly cíle stanoveného v odstavci 1, zajistí, aby byl při výběru členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady upřednostněn kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví, pokud je z hlediska vhodnosti, způsobilosti a odborných výsledků stejně kvalifikovaný jako kandidát opačného pohlaví, pod podmínkou, že objektivní posouzení, které zohlednilo všechna kritéria týkající se konkrétních kandidátů, nerozhodlo ve prospěch kandidáta opačného pohlaví.
  [pozm. návrh 50]

4.   Členské státy zajistí, aby kotované společnosti měly povinnost zveřejnit na žádost neúspěšného kandidáta

  zpřístupnit neúspěšnému kandidátovi alespoň informace o počtu a pohlaví kandidátů uvedených na seznamu kandidátů, přičemž zachovají jejich anonymitu v souladu s právními předpisy Unie o ochraně osobních údajů, a rovněž
  kvalifikační kritéria, na nichž byl

  byly
  výběr
  nebo jmenování
  kandidátů založen

  založeny
  , dále objektivní srovnávací posouzení těchto kritérií, a případně důvody, které rozhodly ve prospěch kandidáta opačného pohlaví. [pozm. návrh 51]

5.   V souladu se svými vnitrostátními soudními systémy členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že pokud neúspěšný kandidát nedostatečně zastoupeného pohlaví, zjistí

  jenž se cítí být poškozen, protože na něho nebyla uplatněna ustanovení odstavce 1, a doloží u soudu či jiného příslušného orgánu
  skutečnosti, díky nimž se lze domnívat, že tento kandidát byl stejně kvalifikovaný jako jmenovaný kandidát opačného pohlaví, kotovaná společnost bude muset prokázat, že neporušila pravidla stanovená v odstavci 3

  1
  .

Tento odstavec nebrání členským státům zavést pravidla o dokazování, která jsou pro žalobce příznivější. [pozm. návrh 52]

6.   Členské státy mohou stanovit, že se cíl stanovený v odstavci 1 nevztahuje na kotované společnosti, v nichž osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví tvoří méně než 10 % pracovníků.
  [pozm. návrh 53]

6a.
     
  Probíhá-li výběr uvedený v odstavci 1 formou hlasování akcionářů nebo zaměstnanců, společnosti zajistí, aby voliči byli řádně informováni o opatřeních stanovených touto směrnicí, včetně sankcí
  ,
  kterým je daná společnost vystavena v případě nesplnění svých povinností. [pozm. návrh 54]

7.   Členské státy mohou stanovit, že cíl stanovený v odstavci 1 je splněn, pokud mohou kotované společnosti prokázat, že osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávají v řídících a dozorčích orgánech alespoň třetinu všech pozic, bez ohledu na to, zda jsou členy představenstva/výkonnými členy správní rady či členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady.

Článek 5

Dodatečná opatření přijatá společnostmi a podávání zpráv

1.   Členské státy zajistí, aby kotované společnosti přijaly individuální závazky, pokud jde o vyvážené zastoupení obou pohlaví mezi členy představenstva/výkonnými členy správní rady, které mají být splněny nejpozději do 1. ledna 2020 nebo, v případě kotovaných společností, které jsou veřejnými podniky, do 1. ledna 2018.

2.   Členské státy požadují od kotovaných společností, aby jednou ročně počínaje [dva roky po přijetí] předkládaly příslušným vnitrostátním orgánům informace o zastoupení mužů a žen v jejich řídících a dozorčích orgánech, v rozlišení podle členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady a členů představenstva/výkonných členů správní rady, jakož i informace o tom, jaká přijaly opatření ohledně cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 a v tomto článku odstavci 1, a aby tyto informace vhodným a

  a snadno
  přístupným způsobem zveřejňovaly na svých internetových stránkách
  a ve svých výročních zprávách
  . [pozm. návrh 55]

3.   Pokud kotovaná společnost neplní cíle stanovené v čl. 4 odst. 1 nebo vlastní individuální závazky přijaté podle
  odstavce 1
  tohoto článku odstavce 1, musí dodatečně k informacím uvedeným v tomto článku v odstavci 2 uvádět rovněž důvody, kvůli kterým společnost cíle

  těchto cílů nedosahuje
  nebo
  tyto
  závazky neplní, jakož i 
  podrobný
  popis opatření, která společnost dosud přijala či která hodlá přijmout, aby dané cíle nebo závazky splnila.
  Toto uvedení důvodů je součástí informací uvedených v odstavci 2. [pozm. návrh 56]

4.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že orgán nebo orgány pověřené v souladu s článkem 20 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES (17) budou rovněž příslušné pro prosazování, analýzu, sledování a podporu genderové vyváženosti v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností.
  Za tímto účelem členské státy účinně spolupracují se sociálními partnery a občanskou společností. [pozm. návrh 57]

Článek 6

Sankce

1.   Členské státy stanoví pravidla upravující sankce za porušování vnitrostátních ustanovení přijatých

  požadavků týkajících se otevřeného a transparentního postupu
  podle této směrnice

  čl. 4 odst. 1
  a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. [pozm. návrh 58]

2.   Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující a mohou zahrnovat

  a zahrnují alespoň
  tato opatření: [pozm. návrh 59]

| (a) | správní pokuty; |
| --- | --- |

(a)

správní pokuty;

| aa) | vyloučení z veřejných nabídkových řízení; [pozm. návrh 60] |
| --- | --- |

aa)

vyloučení z veřejných nabídkových řízení; [pozm. návrh 60]

| ab) | částečné vyloučení z možnosti získat prostředky ze strukturálních fondů Unie, [pozm. návrh 61] |
| --- | --- |

ab)

částečné vyloučení z možnosti získat prostředky ze strukturálních fondů Unie, [pozm. návrh 61]

| (b) | prohlášení učiněné příslušným soudním orgánem, že jmenování či volba členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady, které byly provedeny v rozporu s vnitrostátními ustanoveními přijatými podle čl. 4 odst. 1, jsou neplatné či se zruší. |
| --- | --- |

(b)

prohlášení učiněné příslušným soudním orgánem, že jmenování či volba členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady, které byly provedeny v rozporu s vnitrostátními ustanoveními přijatými podle čl. 4 odst. 1, jsou neplatné či se zruší.

Článek 7

Minimální požadavky

Členské státy mohou zavést nebo zachovat ustanovení, která zajištění vyváženějšího zastoupení mužů a žen ve společnostech se sídlem na jejich území podporují v ještě větší míře než ustanovení této směrnice, pokud tato ustanovení nezpůsobí neoprávněnou diskriminaci či

  na základě pohlaví ani žádnou jinou formu diskriminace nebo pokud
  nezabrání řádnému fungování vnitřního trhu. [pozm. návrh 62]

Článek 8

Provedení

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do [dvou let po přijetí]. Jejich znění neprodleně sdělí Komisi.

2.   Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo na ni musí být učiněn odkaz při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

3.   Aniž by byl dotčen čl. 4 odst. 6 a 7, mohou členské státy, které již před vstupem této směrnice v platnost zavedly opatření pro zajištění vyváženějšího zastoupení žen a mužů mezi členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady kotovaných společností, odložit použití procedurálních náležitostí, které se týkají jmenování kandidátů a jsou uvedené v čl. 4 odst. 1, 3, 4 a 5, pokud lze prokázat, že díky těmto opatřením mohou osoby nedostatečně zastoupeného pohlaví zastávat alespoň 40 % pozic členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady kotovaných společností, a to do 1. ledna 2020 nebo, v případě kotovaných společností, které jsou veřejnými podniky, do 1. ledna 2018.

Dotčené členské státy předloží Komisi příslušné prokazující informace.
  Komise o tom uvědomí Evropský parlament a Radu. Odložení se automaticky ukončí v případě, že při plnění cíle této směrnice není dosaženo dostatečného pokroku, přičemž za takový případ se považuje situace, kdy procentuální podíl nedostatečně zastoupeného pohlaví nedosáhne do roku 2017 nebo v případě veřejných podniků do roku 2015 hodnoty 30 %. [pozm. návrh 63]

4.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 9

Přezkum

1.   Členské státy předloží Komisi do 1. ledna 2017 a poté každé dva roky zprávu o provádění této směrnice. Tyto zprávy zahrnují mimo jiné podrobné informace o opatřeních, která byla přijata s cílem splnit cíle stanovené v čl. 4 odst. 1, informace požadované v souladu s čl. 5 odst. 2 a informace o individuálních závazcích, které kotované společnosti přijaly podle čl. 5 odst. 1.

1a.
     
  Komise do 1. července 2017 předloží hodnotící zprávu o provádění požadavků vztahujících se na kotované společnosti, jež jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 a 2, a to na základě zpráv předložených členskými státy v souladu odstavcem 1. Součástí této zprávy je navíc popis situace v oblasti genderové vyváženosti na úrovni řídících a dozorčích orgánů a na úrovni vedení v nekotovaných společnostech, které jsou větší než malé a střední podniky podle definice v článku 2. [pozm. návrh 64]

1b.
     
  Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jakým způsobem jsou zásady stanovené v této směrnici uplatňovány ze strany všech orgánů, institucí a agentur Unie a začleňovány do pravidel, jimiž se řídí jejich interní postupy pro obsazování pracovních míst. Za tímto účelem všechny orgány, instituce a agentury Unie do 31. prosince 2018 a poté každoročně podávají Komisi zprávu o svých genderových statistikách a dosaženém pokroku. Komise tyto zprávy neprodleně zveřejní na svých internetových stránkách. Ke zprávě Komise je případně přiložen legislativní návrh rozšiřující působnost této směrnice na všechny orgány, instituce a agentury Unie. [pozm. návrh 65]

2.   Členské státy, které podle čl. 8 odst. 3 odloží použití procedurálních náležitostí, jež se týkají jmenování kandidátů a jsou uvedené v čl. 4 odst. 1, 3, 4 a 5, uvedou ve svých zprávách zmíněných v odstavci 1 informace o konkrétních výsledcích, jichž bylo dosaženo díky vnitrostátním opatřením uvedeným v čl. 8 odst. 3. Komise přezkoumá, zda daná opatření skutečně umožní osobám nedostatečně zastoupeného pohlaví, aby do 1. ledna 2018 (v případě kotovaných společností, které jsou veřejnými podniky) a do 1. ledna 2020 (v případě kotovaných společností, které nejsou veřejnými podniky) zastávaly alespoň 40 % pozic členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady. Komise o tom následně vydá zvláštní zprávu. První takovou zprávu Komise vydá do 1. července 2017, následné zprávy budou vydávány do šesti měsíců po předložení příslušných zpráv členských států podle odstavce 1.

Dotčené členské státy zajistí, aby kotované společnosti, které se řídí vnitrostátními opatřeními uvedenými v čl. 8 odst. 3 a které do 1. ledna 2018 (pokud jsou veřejnými podniky) a do 1. ledna 2020 (pokud nejsou veřejnými podniky) ještě nejmenovaly či nezvolily do pozic členů dozorčí rady/nevýkonných členů správní rady alespoň 40 % osob nedostatečně zastoupeného pohlaví, použily od daného data procedurální náležitosti, které se týkají jmenování kandidátů a jsou uvedené v čl. 4 odst. 1, 3, 4 a 5.

3.   Komise přezkoumá uplatňování této směrnice a do 31. prosince 2021 a poté každé dva roky o něm podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Komise zejména posoudí, zda byly splněny cíle této směrnice.

4.   S ohledem na to, jak se bude otázka zastoupení mužů a žen v řídících a dozorčích orgánech kotovaných společností a na různých rozhodovacích úrovních v hospodářství vyvíjet, a s ohledem na to, zda bude dosažený pokrok dostatečně trvalý, Komise ve své zprávě posoudí, zda je nutné, aby tato směrnice platila i po datu určeném v čl. 10 odst. 2 nebo zda je třeba dobu trvání platnosti změnit.
  Zpráva by také měla přezkoumat, zda by oblast působnosti této směrnice měla být rozšířena na nekotované veřejné podniky, na které se nevztahuje definice malých a středních podniků, nekotované velké podniky a členy představenstva/výkonné členy správní rady kotovaných společností. [pozm. návrh 66]

Článek 10

Vstup v platnost a pozbytí platnosti

1.   Tato směrnice vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Pozbývá účinku dne 31. prosince 2028.

Článek 11

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013.

2

(3)  Doporučení Rady 84/635/EHS ze dne 13. prosince 1984 o podpoře pozitivních opatření týkajících se žen (Úř. věst. L 331, 19.12.1984, s. 34).

3

(4)  Doporučení Rady 96/694/ES ze dne 2. prosince 1996 o vyrovnané účasti žen a mužů v rozhodovacích procesech (Úř. věst. L 319, 10.12.1996, s. 11).

4

(5)  Zpráva Komise z roku 2010 nazvaná „Více žen ve vedoucích pozicích“; pracovní dokument útvarů Komise ze dne 1. března 2011 nazvaný „Vyváženost žen a mužů ve vedení podniků“ SEK(2011) 246 v konečném znění; zpráva o pokroku ze dne 5. března 2012 nazvaná „Ženy v ekonomických rozhodovacích procesech v EU“; pracovní dokument útvarů Komise ze dne 16. dubna 2012 nazvaný „Pokrok v rovnosti žen a mužů v roce 2011“ (SWD(2012) 85 final).

5

(6)  „Závazek Evropy – ženy ve vedoucích pozicích“, IP/11/242.

6

(7)  KOM(2010)0078 v konečném znění.

7

(8)  KOM(2010)0491 v konečném znění.

8

(9)  Úř. věst. C 33 E, 5.2.2013, s. 134.

9

(10)  Úř. věst. C 251 E, 31.8.2013, s. 1.

10

(11)  KOM(2010)2020 v konečném znění.

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnic Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/ES (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).

12

(13)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

13

(14)  Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17).

14

(15)  Rozsudek C-450/93: Kalanke (Sb. rozhod. 1995, s. I-3051), rozsudek C-409/95: Marschall (Sb. rozhod. 1997, s. I-6363), rozsudek C-158/97: Badeck (Sb. rozhod. 2000, s. I-1875), rozsudek C-407/98: Abrahamsson (Sb. rozhod. 2000, s. I-5539).

15

(16)  Úř. věst. C 369, 17.12.2011, s. 14.

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/54/ES ze dne 5. července 2006 o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání (Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23).

17

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Klíčové informační dokumenty o investičních produktech ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 20. listopadu 2013 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o sděleních klíčových informací týkajících se investičních produktů (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/44)

[pozm. návrh 1]

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH EVROPSKÉHO PARLAMENTU (*1)

k návrhu Komise

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o sděleních klíčových informací týkajících se investičních produktů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (3),

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Při zvažování investic je retailovým investorům stále častěji nabízena široká škála různých typů investičních produktů. Tyto produkty
  mohou poskytovat
  konkrétní investiční řešení přizpůsobená na míru potřebám retailových investorů, ale bývají složité a těžko pochopitelné. Stávající informace o těchto investičních produktech, které jsou investorům poskytovány, nejsou koordinované a často neumožňují retailovým investorům porovnání jednotlivých produktů, pochopení jejich vlastností
  či zlepšení vzdělání těchto investorů ve finanční oblasti.
   V důsledku toho se retailovým investorům stávalo, že investovali, aniž by zcela chápali související rizika a náklady, a proto příležitostně docházelo k nepředpokládaným ztrátám. |
| --- | --- |

(1)

Při zvažování investic je retailovým investorům stále častěji nabízena široká škála různých typů investičních produktů. Tyto produkty
  mohou poskytovat
  konkrétní investiční řešení přizpůsobená na míru potřebám retailových investorů, ale bývají složité a těžko pochopitelné. Stávající informace o těchto investičních produktech, které jsou investorům poskytovány, nejsou koordinované a často neumožňují retailovým investorům porovnání jednotlivých produktů, pochopení jejich vlastností
  či zlepšení vzdělání těchto investorů ve finanční oblasti.
   V důsledku toho se retailovým investorům stávalo, že investovali, aniž by zcela chápali související rizika a náklady, a proto příležitostně docházelo k nepředpokládaným ztrátám.

| (2) | Zlepšení ustanovení o transparentnosti investičních produktů nabízených retailovým investorům je důležitým opatřením na ochranu investorů a podmínkou obnovení důvěry retailových investorů ve finanční trh
  , zejména v období po skončení finanční krize.
  První kroky na úrovni Unie v tomto směru byly již učiněny na základě vytvoření režimu klíčových informací pro investory stanoveného ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP). |
| --- | --- |

(2)

Zlepšení ustanovení o transparentnosti investičních produktů nabízených retailovým investorům je důležitým opatřením na ochranu investorů a podmínkou obnovení důvěry retailových investorů ve finanční trh
  , zejména v období po skončení finanční krize.
  První kroky na úrovni Unie v tomto směru byly již učiněny na základě vytvoření režimu klíčových informací pro investory stanoveného ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP).

| (3) | Různá pravidla, která se liší podle odvětví poskytujícího investiční produkty a podle vnitrostátních právních předpisů v této oblasti, vytvářejí nerovné podmínky mezi jednotlivými produkty a distribučními kanály a staví další překážky jednotného trhu v oblasti finančních služeb a produktů. Členské státy již přijaly rozličná nekoordinovaná opatření s cílem řešit nedostatky v oblasti opatření na ochranu investorů a je pravděpodobné, že tento vývoj bude pokračovat i nadále. Odlišné přístupy k poskytování informací o investičních produktech brání vytvoření rovných podmínek pro různé tvůrce investičních produktů a subjekty, které tyto produkty prodávají, a tím narušují konkurenci. Znamenaly by rovněž nestejnou úroveň ochrany investorů v rámci Unie. Tyto odlišnosti představují překážku vzniku a řádného fungování jednotného trhu. V důsledku toho je vhodným právním základem článek 114 Smlouvy o fungování EU vykládaný podle ustálené judikatury Soudního dvora Evropské unie. |
| --- | --- |

(3)

Různá pravidla, která se liší podle odvětví poskytujícího investiční produkty a podle vnitrostátních právních předpisů v této oblasti, vytvářejí nerovné podmínky mezi jednotlivými produkty a distribučními kanály a staví další překážky jednotného trhu v oblasti finančních služeb a produktů. Členské státy již přijaly rozličná nekoordinovaná opatření s cílem řešit nedostatky v oblasti opatření na ochranu investorů a je pravděpodobné, že tento vývoj bude pokračovat i nadále. Odlišné přístupy k poskytování informací o investičních produktech brání vytvoření rovných podmínek pro různé tvůrce investičních produktů a subjekty, které tyto produkty prodávají, a tím narušují konkurenci. Znamenaly by rovněž nestejnou úroveň ochrany investorů v rámci Unie. Tyto odlišnosti představují překážku vzniku a řádného fungování jednotného trhu. V důsledku toho je vhodným právním základem článek 114 Smlouvy o fungování EU vykládaný podle ustálené judikatury Soudního dvora Evropské unie.

| (4) | Aby bylo možno těmto odlišnostem předcházet, je třeba stanovit jednotná pravidla transparentnosti na úrovni Unie platná pro všechny účastníky trhu investičních produktů
  a snížit náklady a míru nejistoty pro poskytovatele a distributory produktů
  . Je nezbytné přijmout nařízení s cílem zajistit stanovení společného standardu pro sdělení klíčových informací tak jednotně, aby umožnil harmonizaci formátu a obsahu těchto sdělení. Přímo použitelná pravidla nařízení by měla zajistit, že se na všechny účastníky trhu investičních produktů budou vztahovat stejné požadavky. To by zajistilo rovněž jednotnost zveřejňovaných informací, neboť by nedocházelo ke vzniku rozdílných vnitrostátních požadavků v důsledku nejednotného provedení směrnice. Forma nařízení je vhodná rovněž z hlediska nutnosti zajistit, aby všechny subjekty prodávající investiční produkty podléhaly jednotným požadavkům v souvislosti s poskytováním sdělení klíčových informací retailovým investorům. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo možno těmto odlišnostem předcházet, je třeba stanovit jednotná pravidla transparentnosti na úrovni Unie platná pro všechny účastníky trhu investičních produktů
  a snížit náklady a míru nejistoty pro poskytovatele a distributory produktů
  . Je nezbytné přijmout nařízení s cílem zajistit stanovení společného standardu pro sdělení klíčových informací tak jednotně, aby umožnil harmonizaci formátu a obsahu těchto sdělení. Přímo použitelná pravidla nařízení by měla zajistit, že se na všechny účastníky trhu investičních produktů budou vztahovat stejné požadavky. To by zajistilo rovněž jednotnost zveřejňovaných informací, neboť by nedocházelo ke vzniku rozdílných vnitrostátních požadavků v důsledku nejednotného provedení směrnice. Forma nařízení je vhodná rovněž z hlediska nutnosti zajistit, aby všechny subjekty prodávající investiční produkty podléhaly jednotným požadavkům v souvislosti s poskytováním sdělení klíčových informací retailovým investorům.

| (5) | Kvalitnější poskytování informací o investičních produktech je zásadním předpokladem obnovy důvěry retailových investorů ve finanční trhy, avšak stejně důležité jsou i účinně regulované procesy prodeje těchto produktů. Toto nařízení doplňuje opatření v oblasti distribuce
  (včetně investičního poradenství, opatření na ochranu investorů a dalších služeb prodeje)
  uvedená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (4). Doplňuje rovněž opatření v oblasti distribuce pojistných produktů uvedená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES (5). |
| --- | --- |

(5)

Kvalitnější poskytování informací o investičních produktech je zásadním předpokladem obnovy důvěry retailových investorů ve finanční trhy, avšak stejně důležité jsou i účinně regulované procesy prodeje těchto produktů. Toto nařízení doplňuje opatření v oblasti distribuce
  (včetně investičního poradenství, opatření na ochranu investorů a dalších služeb prodeje)
  uvedená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (4). Doplňuje rovněž opatření v oblasti distribuce pojistných produktů uvedená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES (5).

| (6) | Toto nařízení by se mělo vztahovat na všechny produkty a 
  podkladové investice
  bez rozdílu formy nebo struktury vytvářené v odvětví finančních služeb s cílem poskytovat investiční příležitosti retailovým investorům, u nichž je výnos retailového investora závislý na výkonnosti jednoho nebo více aktiv nebo referenčních hodnot ▌. Mělo by se vztahovat na takové investiční produkty, jako jsou například investiční fondy a životní pojištění a 
  investice, na nichž jsou tyto investiční fondy a životní pojištění založeny, a
   retailové ▌produkty
  včetně
  aktiv v 
  přímém držení, jako jsou státní dluhopisy nebo akcie nabízené veřejnosti nebo přijaté k obchodování na regulovaném trhu, který se nachází nebo působí v některém z členských států. Retailové strukturované
  produkty naopak vstupují mezi investora a trhy prostřednictvím procesu tvorby strukturovaných produktů, jejich „vkládání“ do právních forem jiných produktů nebo sdružování s cílem vytvářet různou míru rizika, zajistit různé funkce produktu nebo dosáhnout různé struktury nákladů v porovnání s přímým investováním. Takové „strukturování“ může retailovým investorům umožnit zapojení do investičních strategií, které by pro ně jinak byly nedostupné nebo nepraktické, ale může vyžadovat rovněž zpřístupnění dalších informací, a to zejména s cílem umožnit porovnání jednotlivých způsobů strukturování investic a 
  zajistit, aby retailoví investoři byli schopni pochopit hlavní rysy a rizika retailových investičních produktů. |
| --- | --- |

(6)

Toto nařízení by se mělo vztahovat na všechny produkty a 
  podkladové investice
  bez rozdílu formy nebo struktury vytvářené v odvětví finančních služeb s cílem poskytovat investiční příležitosti retailovým investorům, u nichž je výnos retailového investora závislý na výkonnosti jednoho nebo více aktiv nebo referenčních hodnot ▌. Mělo by se vztahovat na takové investiční produkty, jako jsou například investiční fondy a životní pojištění a 
  investice, na nichž jsou tyto investiční fondy a životní pojištění založeny, a
   retailové ▌produkty
  včetně
  aktiv v 
  přímém držení, jako jsou státní dluhopisy nebo akcie nabízené veřejnosti nebo přijaté k obchodování na regulovaném trhu, který se nachází nebo působí v některém z členských států. Retailové strukturované
  produkty naopak vstupují mezi investora a trhy prostřednictvím procesu tvorby strukturovaných produktů, jejich „vkládání“ do právních forem jiných produktů nebo sdružování s cílem vytvářet různou míru rizika, zajistit různé funkce produktu nebo dosáhnout různé struktury nákladů v porovnání s přímým investováním. Takové „strukturování“ může retailovým investorům umožnit zapojení do investičních strategií, které by pro ně jinak byly nedostupné nebo nepraktické, ale může vyžadovat rovněž zpřístupnění dalších informací, a to zejména s cílem umožnit porovnání jednotlivých způsobů strukturování investic a 
  zajistit, aby retailoví investoři byli schopni pochopit hlavní rysy a rizika retailových investičních produktů.

| (6a) | Toto nařízení by se mělo rovněž vztahovat na akcie a podíly účelově zřízených a holdingových společností, které by mohli tvůrci investičních produktů vytvářet s cílem obcházet jeho ustanovení. |
| --- | --- |

(6a)

Toto nařízení by se mělo rovněž vztahovat na akcie a podíly účelově zřízených a holdingových společností, které by mohli tvůrci investičních produktů vytvářet s cílem obcházet jeho ustanovení.

| (6b) | Strukturované investiční produkty by měly nabízet retailovým investorům jasné výhody, jako je rozložení investičního rizika do mnoha různých hospodářských odvětví nebo do mnoha podkladových aktiv. Postupy pro vytváření strukturovaných produktů však mohou být použity k vytváření investičních produktů s vlastnostmi, jejichž cílem je klamat zákazníka při rozhodování o investicích. Některé produkty s nízkými zaváděcími sazbami využívají určitých sklonů retailových investorů, v tomto případě jejich preference produktů s okamžitou návratností. Používání názvů produktů vytvářejících dojem vyšší bezpečnosti, než je reálně možné, využívá podobným způsobem neochoty spotřebitelů riskovat. Tyto postupy mohou způsobit, že se investoři výrazně zaměří na okamžitý finanční zisk, aniž by si plně uvědomovali budoucí rizika, která jsou s daným produktem spojena. Aby se zvýšila transparentnost a porozumění rizikům, která jsou spojena se strukturovanými retailovými investičními produkty, mělo by toto nařízení usilovat o to, aby při vytváření strukturovaných produktů nebyly používány postupy, které využívají určitých sklonů ovlivňujících rozhodování investorů. |
| --- | --- |

(6b)

Strukturované investiční produkty by měly nabízet retailovým investorům jasné výhody, jako je rozložení investičního rizika do mnoha různých hospodářských odvětví nebo do mnoha podkladových aktiv. Postupy pro vytváření strukturovaných produktů však mohou být použity k vytváření investičních produktů s vlastnostmi, jejichž cílem je klamat zákazníka při rozhodování o investicích. Některé produkty s nízkými zaváděcími sazbami využívají určitých sklonů retailových investorů, v tomto případě jejich preference produktů s okamžitou návratností. Používání názvů produktů vytvářejících dojem vyšší bezpečnosti, než je reálně možné, využívá podobným způsobem neochoty spotřebitelů riskovat. Tyto postupy mohou způsobit, že se investoři výrazně zaměří na okamžitý finanční zisk, aniž by si plně uvědomovali budoucí rizika, která jsou s daným produktem spojena. Aby se zvýšila transparentnost a porozumění rizikům, která jsou spojena se strukturovanými retailovými investičními produkty, mělo by toto nařízení usilovat o to, aby při vytváření strukturovaných produktů nebyly používány postupy, které využívají určitých sklonů ovlivňujících rozhodování investorů.

| (7) | Z působnosti tohoto nařízení by měly být
  vyloučeny pojistné produkty, které nenabízejí investiční příležitosti ▌. ▌Vzhledem k tomu, že toto nařízení je zaměřeno na zvýšení porovnatelnosti a srozumitelnosti informací o investičních produktech nabízených retailovým investorům,
  nemělo by se vztahovat
  na zaměstnanecké penzijní pojištění a 
  individuální produkty penzijního pojištění
  , ▌ pokud podle vnitrostátních právních předpisů zaměstnavatel povinně finančně přispívá a 
  zaměstnavatel nebo
  zaměstnanec si poskytovatele penzijního produktu nemůže zvolit. Na investiční fondy, které jsou určeny pro institucionální investory, se působnost tohoto nařízení rovněž nevztahuje, protože se nezaměřují na retailové investory. Avšak investiční produkty, které lze využít pro účely shromažďování úspor na individuální důchody, by v oblasti působnosti měly nadále zůstat, protože často konkurují jiným produktům v rámci tohoto nařízení a jsou retailovým investorům podobně distribuovány. |
| --- | --- |

(7)

Z působnosti tohoto nařízení by měly být
  vyloučeny pojistné produkty, které nenabízejí investiční příležitosti ▌. ▌Vzhledem k tomu, že toto nařízení je zaměřeno na zvýšení porovnatelnosti a srozumitelnosti informací o investičních produktech nabízených retailovým investorům,
  nemělo by se vztahovat
  na zaměstnanecké penzijní pojištění a 
  individuální produkty penzijního pojištění
  , ▌ pokud podle vnitrostátních právních předpisů zaměstnavatel povinně finančně přispívá a 
  zaměstnavatel nebo
  zaměstnanec si poskytovatele penzijního produktu nemůže zvolit. Na investiční fondy, které jsou určeny pro institucionální investory, se působnost tohoto nařízení rovněž nevztahuje, protože se nezaměřují na retailové investory. Avšak investiční produkty, které lze využít pro účely shromažďování úspor na individuální důchody, by v oblasti působnosti měly nadále zůstat, protože často konkurují jiným produktům v rámci tohoto nařízení a jsou retailovým investorům podobně distribuovány.

| (8) | Z důvodu ujasnění vztahu mezi povinnostmi stanovenými v tomto nařízení a povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES (6) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (7) je třeba ustanovit, že tyto směrnice
  doplňují toto nařízení
  .
  Sdělení klíčových informací by zejména mělo po přezkumu tohoto nařízení obsahovat souhrn poskytující klíčové informace uvedený v čl. 5 odst. 2 směrnice 2003/71/ES . |
| --- | --- |

(8)

Z důvodu ujasnění vztahu mezi povinnostmi stanovenými v tomto nařízení a povinnostmi stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES (6) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (7) je třeba ustanovit, že tyto směrnice
  doplňují toto nařízení
  .
  Sdělení klíčových informací by zejména mělo po přezkumu tohoto nařízení obsahovat souhrn poskytující klíčové informace uvedený v čl. 5 odst. 2 směrnice 2003/71/ES .

| (8a) | Tvůrci investičních produktů by měli zajistit, aby byl jimi strukturovaný investiční produkt kompatibilní s profilem retailových investorů, pro něž je určen. Měli by proto zavést proces předchozího schvalování produktu, aby nedocházelo k tomu, že jejich investiční produkty budou retailové investory vystavovat podkladovým aktivům s obtížně srozumitelným poměrem rizik a výnosů. |
| --- | --- |

(8a)

Tvůrci investičních produktů by měli zajistit, aby byl jimi strukturovaný investiční produkt kompatibilní s profilem retailových investorů, pro něž je určen. Měli by proto zavést proces předchozího schvalování produktu, aby nedocházelo k tomu, že jejich investiční produkty budou retailové investory vystavovat podkladovým aktivům s obtížně srozumitelným poměrem rizik a výnosů.

| (8b) | Příslušným orgánům a evropským orgánům dohledu by měly být na vyžádání poskytnuty veškeré informace nutné k ověření obsahu sdělení klíčových informací, posouzení souladu s tímto nařízením a zajištění ochrany klientů a investorů na finančních trzích. Pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) a Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) by měly být jednotným způsobem sladěny s pravomocemi Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady o trzích finančních nástrojů a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES [MIFIR]. |
| --- | --- |

(8b)

Příslušným orgánům a evropským orgánům dohledu by měly být na vyžádání poskytnuty veškeré informace nutné k ověření obsahu sdělení klíčových informací, posouzení souladu s tímto nařízením a zajištění ochrany klientů a investorů na finančních trzích. Pravomoci Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) a Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) by měly být jednotným způsobem sladěny s pravomocemi Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady o trzích finančních nástrojů a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES [MIFIR].

| (9) | Tvůrci investičních produktů, jako například správci fondů, pojišťovny, emitenti cenných papírů, úvěrové instituce nebo investiční společnosti, by měli vypracovat sdělení klíčových informací pro investiční produkty, které vytvářejí, protože jsou o daném produktu nejlépe informováni a nesou za něj odpovědnost.
  Tvůrci investičních produktů by měli zpřístupnit sdělení klíčových informací osobám, které investiční produkt prodávají. Sdělení klíčových informací by měl vypracovat
  tvůrce investičního produktu,
  přílohu (včetně poplatků) pak osoba prodávající investiční produkt, a to
  dříve, než bude umožněn prodej produktů retailovým investorům. Pokud však k prodeji produktu retailovým investorům nedochází, není nutné sdělení klíčových informací vypracovat; v případě, že by vypracování sdělení klíčových informací bylo pro tvůrce investičního produktu nepraktické, může je delegovat na jiný subjekt.
  Pokud je vypracováním sdělení klíčových informací zcela nebo částečně pověřena třetí strana, měl by za jeho vypracování a obsah i nadále nést celkovou odpovědnost tvůrce produktu.
  Aby bylo zajištěno co největší rozšíření a dostupnost sdělení klíčových informací, mělo by toto nařízení tvůrci investičních produktů umožnit zveřejňování těchto sdělení na internetových stránkách dle vlastního výběru. |
| --- | --- |

(9)

Tvůrci investičních produktů, jako například správci fondů, pojišťovny, emitenti cenných papírů, úvěrové instituce nebo investiční společnosti, by měli vypracovat sdělení klíčových informací pro investiční produkty, které vytvářejí, protože jsou o daném produktu nejlépe informováni a nesou za něj odpovědnost.
  Tvůrci investičních produktů by měli zpřístupnit sdělení klíčových informací osobám, které investiční produkt prodávají. Sdělení klíčových informací by měl vypracovat
  tvůrce investičního produktu,
  přílohu (včetně poplatků) pak osoba prodávající investiční produkt, a to
  dříve, než bude umožněn prodej produktů retailovým investorům. Pokud však k prodeji produktu retailovým investorům nedochází, není nutné sdělení klíčových informací vypracovat; v případě, že by vypracování sdělení klíčových informací bylo pro tvůrce investičního produktu nepraktické, může je delegovat na jiný subjekt.
  Pokud je vypracováním sdělení klíčových informací zcela nebo částečně pověřena třetí strana, měl by za jeho vypracování a obsah i nadále nést celkovou odpovědnost tvůrce produktu.
  Aby bylo zajištěno co největší rozšíření a dostupnost sdělení klíčových informací, mělo by toto nařízení tvůrci investičních produktů umožnit zveřejňování těchto sdělení na internetových stránkách dle vlastního výběru.

| (10) | Pro uspokojení potřeb retailových investorů je nutné zajistit, aby informace o investičních produktech byly přesné, pravdivé, jasné a nebyly pro tyto investory zavádějící. Toto nařízení by proto mělo stanovit společné normy pro vytváření sdělení klíčových informací s cílem zajistit jeho srozumitelnost pro retailové investory. Vzhledem k tomu, že pro mnoho retailových investorů je obtížné orientovat se v odborné finanční terminologii, zvláštní pozornost by měla být věnována volbě výrazů a stylu psaní užitým v tomto sdělení. Je rovněž potřeba stanovit pravidla týkající se jazyka, v němž by mělo být toto sdělení vypracováno.
  Srozumitelným způsobem by se měly ozřejmit i výpočty případných nákladů.
  Retailoví investoři by měli být rovněž schopni pochopit sdělení klíčových informací samostatně bez využití dalších informací.
  To by však nemělo bránit tomu, aby se ve sdělení klíčových informací používaly odkazy na jiné dokumenty obsahující doplňující informace, které by mohly být pro některé retailové investory užitečné. |
| --- | --- |

(10)

Pro uspokojení potřeb retailových investorů je nutné zajistit, aby informace o investičních produktech byly přesné, pravdivé, jasné a nebyly pro tyto investory zavádějící. Toto nařízení by proto mělo stanovit společné normy pro vytváření sdělení klíčových informací s cílem zajistit jeho srozumitelnost pro retailové investory. Vzhledem k tomu, že pro mnoho retailových investorů je obtížné orientovat se v odborné finanční terminologii, zvláštní pozornost by měla být věnována volbě výrazů a stylu psaní užitým v tomto sdělení. Je rovněž potřeba stanovit pravidla týkající se jazyka, v němž by mělo být toto sdělení vypracováno.
  Srozumitelným způsobem by se měly ozřejmit i výpočty případných nákladů.
  Retailoví investoři by měli být rovněž schopni pochopit sdělení klíčových informací samostatně bez využití dalších informací.
  To by však nemělo bránit tomu, aby se ve sdělení klíčových informací používaly odkazy na jiné dokumenty obsahující doplňující informace, které by mohly být pro některé retailové investory užitečné.

| (11) | Retailovým investorům by měly být poskytnuty informace nezbytné k tomu, aby mohli učinit informované investiční rozhodnutí a porovnat různé investiční produkty, ale pokud tyto informace nebudou krátké a stručné, je zde riziko, že jich investoři nevyužijí. Sdělení klíčových informací by proto mělo obsahovat pouze základní informace týkající se zejména povahy a vlastností produktu včetně informace, zda může dojít ke ztrátě kapitálu, informace o nákladech a 
  profilu rizik a výnosů
  produktu a 
  jeho podkladové investice ve formě souhrnného ukazatele a
   rovněž příslušné informace o výkonnosti a některé další konkrétní informace, které mohou být nezbytné pro pochopení charakteru jednotlivých typů produktů, včetně těch, které mají být použity v rámci plánování odchodu do důchodu.
  Evropská komise by měla zvážit, zda by nebylo možné, aby evropská veřejná ratingová agentura uvedená v usnesení ze dne 16. ledna 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1060/2009 o ratingových agenturách

   (8)

  , poskytovala klíčové informace o rizikovém profilu státních dluhopisů vydávaných členskými státy EU. |
| --- | --- |

(11)

Retailovým investorům by měly být poskytnuty informace nezbytné k tomu, aby mohli učinit informované investiční rozhodnutí a porovnat různé investiční produkty, ale pokud tyto informace nebudou krátké a stručné, je zde riziko, že jich investoři nevyužijí. Sdělení klíčových informací by proto mělo obsahovat pouze základní informace týkající se zejména povahy a vlastností produktu včetně informace, zda může dojít ke ztrátě kapitálu, informace o nákladech a 
  profilu rizik a výnosů
  produktu a 
  jeho podkladové investice ve formě souhrnného ukazatele a
   rovněž příslušné informace o výkonnosti a některé další konkrétní informace, které mohou být nezbytné pro pochopení charakteru jednotlivých typů produktů, včetně těch, které mají být použity v rámci plánování odchodu do důchodu.
  Evropská komise by měla zvážit, zda by nebylo možné, aby evropská veřejná ratingová agentura uvedená v usnesení ze dne 16. ledna 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1060/2009 o ratingových agenturách

   (8)

  , poskytovala klíčové informace o rizikovém profilu státních dluhopisů vydávaných členskými státy EU.

| (11a) | Investorům by mělo srozumitelně vysvětleno, jaké náklady a poplatky jsou spojeny s jejich investicí, a to nejen v okamžiku transakce, ale během celého investičního období. Veškeré poplatky by měly být zveřejněny ve složené, kumulativní podobě a v peněžním vyjádření. Poplatky za poradenství by měly být vypočteny jednoduchou metodou, aby mohl investor snadněji porozumět tomu, jaké náklady jsou s těmito službami spojeny. |
| --- | --- |

(11a)

Investorům by mělo srozumitelně vysvětleno, jaké náklady a poplatky jsou spojeny s jejich investicí, a to nejen v okamžiku transakce, ale během celého investičního období. Veškeré poplatky by měly být zveřejněny ve složené, kumulativní podobě a v peněžním vyjádření. Poplatky za poradenství by měly být vypočteny jednoduchou metodou, aby mohl investor snadněji porozumět tomu, jaké náklady jsou s těmito službami spojeny.

| (11b) | EBA, EIOPA a ESMA by měly vyvinout nástroj pro on-line analýzu fondů, který by investorům umožnil vypočítat konečnou hodnotu jejich investice po započtení příslušných poplatků a nákladů. |
| --- | --- |

(11b)

EBA, EIOPA a ESMA by měly vyvinout nástroj pro on-line analýzu fondů, který by investorům umožnil vypočítat konečnou hodnotu jejich investice po započtení příslušných poplatků a nákladů.

| (12) | Sdělení klíčových informací by mělo být vypracováno ve formátu, který umožní retailovým investorům porovnávat různé investiční produkty, protože vzhledem k chování a schopnosti spotřebitelů je nutné pečlivě
  navrhnout
  formát, úpravu a obsah informací tak,
  aby bylo možné maximalizovat využití tohoto dokumentu, a tak napomoci finančnímu vzdělávání a pochopení a využívání informací.
  U každého sdělení je nutno dodržet stejné pořadí položek a nadpisy těchto položek. Podrobnosti informací o jednotlivých produktech, které mají být zahrnuty do sdělení klíčových informací, a prezentace těchto informací by měly být dále harmonizovány prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, které zohlední provedený i probíhající výzkum chování spotřebitelů, včetně výsledků testů účinnosti různých způsobů prezentace informací spotřebitelům. Kromě toho některé investiční produkty umožňují retailovým investorům volbu mezi více podkladovými investicemi a 
  mohou být spojeny s náklady a poplatky, jež závisejí na osobních charakteristikách klienta, jako je jejich věk nebo výše jejich investice.
  Tyto produkty by měly být při sestavování formátu zohledněny. |
| --- | --- |

(12)

Sdělení klíčových informací by mělo být vypracováno ve formátu, který umožní retailovým investorům porovnávat různé investiční produkty, protože vzhledem k chování a schopnosti spotřebitelů je nutné pečlivě
  navrhnout
  formát, úpravu a obsah informací tak,
  aby bylo možné maximalizovat využití tohoto dokumentu, a tak napomoci finančnímu vzdělávání a pochopení a využívání informací.
  U každého sdělení je nutno dodržet stejné pořadí položek a nadpisy těchto položek. Podrobnosti informací o jednotlivých produktech, které mají být zahrnuty do sdělení klíčových informací, a prezentace těchto informací by měly být dále harmonizovány prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, které zohlední provedený i probíhající výzkum chování spotřebitelů, včetně výsledků testů účinnosti různých způsobů prezentace informací spotřebitelům. Kromě toho některé investiční produkty umožňují retailovým investorům volbu mezi více podkladovými investicemi a 
  mohou být spojeny s náklady a poplatky, jež závisejí na osobních charakteristikách klienta, jako je jejich věk nebo výše jejich investice.
  Tyto produkty by měly být při sestavování formátu zohledněny.

| (12a) | U složitých produktů, které se jeví jako nevhodné pro retailové investory, by měla být na začátku sdělení klíčových informací uvedena značka informující o tom, že se jedná o složitý produkt. Tato další úroveň transparentnosti pomůže spotřebitelům k uskutečnění kvalifikovaného rozhodnutí o úrovni přijímaného rizika a přispěje k tomu, aby nedocházelo k prodeji nevhodných produktů. |
| --- | --- |

(12a)

U složitých produktů, které se jeví jako nevhodné pro retailové investory, by měla být na začátku sdělení klíčových informací uvedena značka informující o tom, že se jedná o složitý produkt. Tato další úroveň transparentnosti pomůže spotřebitelům k uskutečnění kvalifikovaného rozhodnutí o úrovni přijímaného rizika a přispěje k tomu, aby nedocházelo k prodeji nevhodných produktů.

| (13) | Retailoví investoři se při svém investičním rozhodování stále častěji zaměřují i na jiné aspekty, než je finanční návratnost. Často sledují i jiné cíle, jako jsou například cíle sociální a environmentální. Informace o nefinančních aspektech investic mohou být významné i pro investory, kteří mají zájem o udržitelné dlouhodobé investice. Informace o výsledcích v sociální a environmentální oblasti nebo v oblasti správy a řízení, o jejichž dosažení tvůrce investičních produktů usiluje, mohou být obtížně porovnatelné nebo mohou chybět. Proto je žádoucí dále harmonizovat podrobnosti týkající se informací o tom, zda byly zohledněny výsledky v sociální a environmentální oblasti a v oblasti správy a řízení, a pokud ano, jakým způsobem. |
| --- | --- |

(13)

Retailoví investoři se při svém investičním rozhodování stále častěji zaměřují i na jiné aspekty, než je finanční návratnost. Často sledují i jiné cíle, jako jsou například cíle sociální a environmentální. Informace o nefinančních aspektech investic mohou být významné i pro investory, kteří mají zájem o udržitelné dlouhodobé investice. Informace o výsledcích v sociální a environmentální oblasti nebo v oblasti správy a řízení, o jejichž dosažení tvůrce investičních produktů usiluje, mohou být obtížně porovnatelné nebo mohou chybět. Proto je žádoucí dále harmonizovat podrobnosti týkající se informací o tom, zda byly zohledněny výsledky v sociální a environmentální oblasti a v oblasti správy a řízení, a pokud ano, jakým způsobem.

| (14) | Sdělení klíčových informací by mělo být jasně odlišitelné a 
  oddělené
  od všech propagačních materiálů. Tyto jiné materiály by neměly snižovat jeho význam.
  Retailový investor by měl obdržet potvrzení o přijetí. |
| --- | --- |

(14)

Sdělení klíčových informací by mělo být jasně odlišitelné a 
  oddělené
  od všech propagačních materiálů. Tyto jiné materiály by neměly snižovat jeho význam.
  Retailový investor by měl obdržet potvrzení o přijetí.

| (15) | Aby bylo zajištěno, že sdělení klíčových informací bude obsahovat spolehlivé informace, mělo by toto nařízení vyžadovat, aby tvůrci investičních produktů a 
  subjekty prodávající investiční produkty
  sdělení klíčových informací průběžně aktualizovali.
  Subjekty poskytující nebo prodávající sdělení klíčových informací by měly rovněž dbát o to, aby informace poskytované retailovým investorům byly aktuální.
  Za tímto účelem je nezbytné, aby byla v aktu v přenesené pravomoci, který Komise přijme, stanovena podrobná pravidla upravující podmínky a četnost přezkumu informací a revizi sdělení klíčových informací a 
  jeho příloh
  .
  Sdělení klíčových informací a jeho aktualizované verze by měly být poskytovány příslušnému orgánu. |
| --- | --- |

(15)

Aby bylo zajištěno, že sdělení klíčových informací bude obsahovat spolehlivé informace, mělo by toto nařízení vyžadovat, aby tvůrci investičních produktů a 
  subjekty prodávající investiční produkty
  sdělení klíčových informací průběžně aktualizovali.
  Subjekty poskytující nebo prodávající sdělení klíčových informací by měly rovněž dbát o to, aby informace poskytované retailovým investorům byly aktuální.
  Za tímto účelem je nezbytné, aby byla v aktu v přenesené pravomoci, který Komise přijme, stanovena podrobná pravidla upravující podmínky a četnost přezkumu informací a revizi sdělení klíčových informací a 
  jeho příloh
  .
  Sdělení klíčových informací a jeho aktualizované verze by měly být poskytovány příslušnému orgánu.

| (16) | Sdělení klíčových informací jsou základem pro investiční rozhodování retailových investorů. Z tohoto důvodu mají tvůrci investičních produktů a 
  subjekty prodávající investiční produkty
  významnou odpovědnost vůči retailovým investorům, pokud jde o splnění požadavků tohoto nařízení. Proto je důležité zajistit, aby retailoví investoři, kteří v rámci svých investičních rozhodnutí spoléhají na sdělení klíčových informací, měli reálné právo na zjednání nápravy. Rovněž by mělo být zajištěno, aby všichni retailoví investoři v Unii měli stejné právo uplatňovat náhradu případných škod, které mohli utrpět v důsledku toho, že tvůrci investičních produktů nesplní požadavky stanovené v tomto nařízení. Proto by pravidla o odpovědnosti tvůrců investičních produktů měla být harmonizována.
  V zájmu jednotnosti je třeba zavést harmonizovaný přístup k sankcím.
   V tomto nařízení by se mělo stanovit, že retailový investor by měl mít možnost činit tvůrce produktů odpovědným za nesplnění povinností uvedených v tomto nařízení v případě ztráty, ke které dojde použitím sdělení klíčových informací
  , jež bylo zavádějící nebo nepřesné nebo nebylo v souladu s prospektem, popřípadě s obchodními podmínkami produktu, pokud nebyl prospekt připraven. |
| --- | --- |

(16)

Sdělení klíčových informací jsou základem pro investiční rozhodování retailových investorů. Z tohoto důvodu mají tvůrci investičních produktů a 
  subjekty prodávající investiční produkty
  významnou odpovědnost vůči retailovým investorům, pokud jde o splnění požadavků tohoto nařízení. Proto je důležité zajistit, aby retailoví investoři, kteří v rámci svých investičních rozhodnutí spoléhají na sdělení klíčových informací, měli reálné právo na zjednání nápravy. Rovněž by mělo být zajištěno, aby všichni retailoví investoři v Unii měli stejné právo uplatňovat náhradu případných škod, které mohli utrpět v důsledku toho, že tvůrci investičních produktů nesplní požadavky stanovené v tomto nařízení. Proto by pravidla o odpovědnosti tvůrců investičních produktů měla být harmonizována.
  V zájmu jednotnosti je třeba zavést harmonizovaný přístup k sankcím.
   V tomto nařízení by se mělo stanovit, že retailový investor by měl mít možnost činit tvůrce produktů odpovědným za nesplnění povinností uvedených v tomto nařízení v případě ztráty, ke které dojde použitím sdělení klíčových informací
  , jež bylo zavádějící nebo nepřesné nebo nebylo v souladu s prospektem, popřípadě s obchodními podmínkami produktu, pokud nebyl prospekt připraven.

| (17) | Protože retailoví investoři obecně nemají podrobný přehled o vnitřních postupech tvůrců investičních produktů,
  neměli by retailoví investoři nést důkazní břemeno
  .
  Retailový investor by měl pouze uvést, v čem sdělení klíčových informací podle jeho názoru neodpovídá požadavkům tohoto nařízení. Na tvůrci produktu by mělo být odpovědět na toto tvrzení. |
| --- | --- |

(17)

Protože retailoví investoři obecně nemají podrobný přehled o vnitřních postupech tvůrců investičních produktů,
  neměli by retailoví investoři nést důkazní břemeno
  .
  Retailový investor by měl pouze uvést, v čem sdělení klíčových informací podle jeho názoru neodpovídá požadavkům tohoto nařízení. Na tvůrci produktu by mělo být odpovědět na toto tvrzení.

| (18) | Občanskoprávní odpovědnost tvůrce investičních produktů,
  na niž se nevztahuje toto nařízení,
  by se měla řídit rozhodným vnitrostátním právem určeným podle relevantních pravidel mezinárodního práva soukromého. Příslušný soud, který rozhodne o nároku v rámci občanskoprávní odpovědnosti vzneseném retailovým investorem, by měl být určen podle relevantních pravidel mezinárodní příslušnosti. |
| --- | --- |

(18)

Občanskoprávní odpovědnost tvůrce investičních produktů,
  na niž se nevztahuje toto nařízení,
  by se měla řídit rozhodným vnitrostátním právem určeným podle relevantních pravidel mezinárodního práva soukromého. Příslušný soud, který rozhodne o nároku v rámci občanskoprávní odpovědnosti vzneseném retailovým investorem, by měl být určen podle relevantních pravidel mezinárodní příslušnosti.

| (19) | Aby mohl retailový investor učinit informované investiční rozhodnutí, měly by být subjekty prodávající investiční produkty povinny předložit sdělení klíčových informací s dostatečným předstihem před uzavřením jakékoli transakce.
  Převzetí sdělení klíčových informací by měl investor stvrdit svým podpisem v psané nebo elektronické podobě.
  Tento požadavek by měl platit ▌bez ohledu na místo a formu této transakce.
  Subjektem, který poskytuje poradenství v oblasti investičních produktů nebo investiční produkty prodává,
  jsou i sami distributoři a tvůrci investičních produktů, pokud se rozhodnou
  pro poskytování poradenství nebo
  přímý prodej produktu retailovým investorům.
  Tímto nařízením není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES

   (9)

  . Pokud je to možné, mělo by být investorům poskytnuto období na rozmyšlenou, v němž se mohou rozhodnout transakci zrušit. |
| --- | --- |

(19)

Aby mohl retailový investor učinit informované investiční rozhodnutí, měly by být subjekty prodávající investiční produkty povinny předložit sdělení klíčových informací s dostatečným předstihem před uzavřením jakékoli transakce.
  Převzetí sdělení klíčových informací by měl investor stvrdit svým podpisem v psané nebo elektronické podobě.
  Tento požadavek by měl platit ▌bez ohledu na místo a formu této transakce.
  Subjektem, který poskytuje poradenství v oblasti investičních produktů nebo investiční produkty prodává,
  jsou i sami distributoři a tvůrci investičních produktů, pokud se rozhodnou
  pro poskytování poradenství nebo
  přímý prodej produktu retailovým investorům.
  Tímto nařízením není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES

   (9)

  . Pokud je to možné, mělo by být investorům poskytnuto období na rozmyšlenou, v němž se mohou rozhodnout transakci zrušit.

| (20) | Měla by být stanovena jednotná pravidla s cílem zajistit, aby si osoba prodávající investiční produkt mohla zvolit vhodný nosič, na kterém bude sdělení klíčových informací retailovým investorům poskytnuto, přičemž je možné použít elektronickou komunikaci, je-li to vhodné vzhledem k okolnostem transakce. Avšak retailový investor by měl mít možnost zvolit si tištěnou podobu. V zájmu přístupu spotřebitelů k informacím by sdělení klíčových informací mělo být vždy poskytováno bezplatně. |
| --- | --- |

(20)

Měla by být stanovena jednotná pravidla s cílem zajistit, aby si osoba prodávající investiční produkt mohla zvolit vhodný nosič, na kterém bude sdělení klíčových informací retailovým investorům poskytnuto, přičemž je možné použít elektronickou komunikaci, je-li to vhodné vzhledem k okolnostem transakce. Avšak retailový investor by měl mít možnost zvolit si tištěnou podobu. V zájmu přístupu spotřebitelů k informacím by sdělení klíčových informací mělo být vždy poskytováno bezplatně.

| (21) | Pro zajištění důvěry investorů v retailové investiční produkty a 
  finanční trhy jako celek
  by měly být stanoveny požadavky na vhodné vnitřní postupy, které zajistí, že retailoví investoři obdrží od tvůrce investičního produktu věcnou odpověď na své stížnosti. |
| --- | --- |

(21)

Pro zajištění důvěry investorů v retailové investiční produkty a 
  finanční trhy jako celek
  by měly být stanoveny požadavky na vhodné vnitřní postupy, které zajistí, že retailoví investoři obdrží od tvůrce investičního produktu věcnou odpověď na své stížnosti.

| (21a) | Ačkoli pro obnovení důvěry retailových investorů ve finanční trhy je nutné zlepšit poskytování informací o investičních produktech, pro zajištění účinné ochrany retailových investorů jsou rovněž důležitá pravidla pro tvorbu produktů. Nedokonalé rady finančních poradců, předsudky při rozhodování a důkazy o tom, že finanční chování je v první řadě závislé na psychologických prvcích, jsou tématy, které je třeba řešit omezením složitosti strukturovaných investičních produktů. |
| --- | --- |

(21a)

Ačkoli pro obnovení důvěry retailových investorů ve finanční trhy je nutné zlepšit poskytování informací o investičních produktech, pro zajištění účinné ochrany retailových investorů jsou rovněž důležitá pravidla pro tvorbu produktů. Nedokonalé rady finančních poradců, předsudky při rozhodování a důkazy o tom, že finanční chování je v první řadě závislé na psychologických prvcích, jsou tématy, které je třeba řešit omezením složitosti strukturovaných investičních produktů.

| (22) | Postupy alternativního řešení sporů umožňují rychlejší a levnější řešení sporů než soudní řešení a snižují zatížení soudního systému. Za tímto účelem by tvůrci investičních produktů a prodejci investičních produktů měli mít povinnost účastnit se uvedených postupů iniciovaných retailovými investory, které se týkají práv a povinností stanovených v tomto nařízení, s výhradou určitých ochranných opatření v souladu se zásadami účinné soudní ochrany. Postupy alternativního řešení sporů by zejména neměly porušit právo na zahájení soudního procesu před soudem, které strany účastnící se takových postupů mají.
  Na spory související s tímto nařízením se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/11/EU

   (10). |
| --- | --- |

(22)

Postupy alternativního řešení sporů umožňují rychlejší a levnější řešení sporů než soudní řešení a snižují zatížení soudního systému. Za tímto účelem by tvůrci investičních produktů a prodejci investičních produktů měli mít povinnost účastnit se uvedených postupů iniciovaných retailovými investory, které se týkají práv a povinností stanovených v tomto nařízení, s výhradou určitých ochranných opatření v souladu se zásadami účinné soudní ochrany. Postupy alternativního řešení sporů by zejména neměly porušit právo na zahájení soudního procesu před soudem, které strany účastnící se takových postupů mají.
  Na spory související s tímto nařízením se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/11/EU

   (10).

| (23) | Vzhledem k povinnosti subjektů působících v odvětví bankovnictví, pojišťovnictví, cenných papírů a fondů finančních trhů předkládat sdělení klíčových informací pro investiční produkty je nanejvýš důležité zajistit bezproblémovou spolupráci mezi různými orgány dohledu nad tvůrci investičních produktů tak, aby měly jednotný přístup k provádění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k povinnosti subjektů působících v odvětví bankovnictví, pojišťovnictví, cenných papírů a fondů finančních trhů předkládat sdělení klíčových informací pro investiční produkty je nanejvýš důležité zajistit bezproblémovou spolupráci mezi různými orgány dohledu nad tvůrci investičních produktů tak, aby měly jednotný přístup k provádění tohoto nařízení.

| (23a) | Rozšíření pravomocí a působnosti Unie a vnitrostátních orgánů dohledu by mělo být usnadněno poskytnutím dostatečných personálních zdrojů a přiměřených finančních prostředků. |
| --- | --- |

(23a)

Rozšíření pravomocí a působnosti Unie a vnitrostátních orgánů dohledu by mělo být usnadněno poskytnutím dostatečných personálních zdrojů a přiměřených finančních prostředků.

| (24) | V souladu se sdělením Komise z prosince 2010 o posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb a s cílem zajistit splnění požadavků stanovených v tomto nařízení je nutné, aby členské státy učinily nezbytné kroky zajišťující, že z porušení tohoto nařízení vyplynou příslušné správní sankce a opatření. Sankce a opatření by měly být ▌zveřejňovány s cílem zajistit odrazující účinek sankcí a posílit ochranu investorů formou varování před investičními produkty nabízenými v rozporu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

(24)

V souladu se sdělením Komise z prosince 2010 o posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb a s cílem zajistit splnění požadavků stanovených v tomto nařízení je nutné, aby členské státy učinily nezbytné kroky zajišťující, že z porušení tohoto nařízení vyplynou příslušné správní sankce a opatření. Sankce a opatření by měly být ▌zveřejňovány s cílem zajistit odrazující účinek sankcí a posílit ochranu investorů formou varování před investičními produkty nabízenými v rozporu s tímto nařízením.

| (25) | Za účelem splnění cílů tohoto nařízení by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena na Komisi, a to v oblasti stanovení podrobností týkajících se prezentace a formátu sdělení klíčových informací, obsahu informací, které mají být do sdělení klíčových informací zahrnuty, podrobných požadavků na časové dispozice poskytnutí sdělení klíčových informací a rovněž jeho kontroly a úprav. Je obzvlášť důležité, aby Komise během přípravné činnosti prováděla náležité konzultace a 
  spotřebitelské testy
  . Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány zároveň, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(25)

Za účelem splnění cílů tohoto nařízení by měla být pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena na Komisi, a to v oblasti stanovení podrobností týkajících se prezentace a formátu sdělení klíčových informací, obsahu informací, které mají být do sdělení klíčových informací zahrnuty, podrobných požadavků na časové dispozice poskytnutí sdělení klíčových informací a rovněž jeho kontroly a úprav. Je obzvlášť důležité, aby Komise během přípravné činnosti prováděla náležité konzultace a 
  spotřebitelské testy
  . Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány zároveň, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (26) | Komise by měla přijmout návrh regulačních technických norem vypracovaných Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy, Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění podle článku 8, které stanoví metodiku prezentace rizik a výnosů, výpočet nákladů a 
  kritéria v oblasti životního prostředí, v sociální oblasti nebo v oblasti správy a
   řízení prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie a v souladu s příslušnými články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010, 1094/2010 a 1095/2010 (11). |
| --- | --- |

(26)

Komise by měla přijmout návrh regulačních technických norem vypracovaných Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy, Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění podle článku 8, které stanoví metodiku prezentace rizik a výnosů, výpočet nákladů a 
  kritéria v oblasti životního prostředí, v sociální oblasti nebo v oblasti správy a
   řízení prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie a v souladu s příslušnými články 10 až 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010, 1094/2010 a 1095/2010 (11).

| (27) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů upravuje zpracování osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi EU a o volném pohybu těchto údajů upravuje zpracování osobních údajů prováděné evropskými orgány dohledu podle tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů. Veškeré zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení, jako je výměna nebo přenos osobních údajů příslušnými orgány, by mělo být v souladu se směrnicí 95/46/ES, a jakákoli výměna nebo přenos informací ze strany evropských orgánů dohledu by měly být v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

(27)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů upravuje zpracování osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi EU a o volném pohybu těchto údajů upravuje zpracování osobních údajů prováděné evropskými orgány dohledu podle tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů. Veškeré zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení, jako je výměna nebo přenos osobních údajů příslušnými orgány, by mělo být v souladu se směrnicí 95/46/ES, a jakákoli výměna nebo přenos informací ze strany evropských orgánů dohledu by měly být v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

| (28) | Přestože SKIPCP poskytují investiční produkty ve smyslu tohoto nařízení, bylo by vzhledem k tomu, že požadavky na klíčové informace pro investory podle směrnice 2009/65/ES byly zavedeny teprve nedávno, vhodné stanovit pro tyto SKIPCP přechodné období v trvání 5 let po vstupu tohoto nařízení v platnost; během této doby by se na ně toto nařízení nevztahovalo. Po uplynutí přechodného období by na ně toto nařízení již bylo možno uplatnit, pokud by toto období nebylo prodlouženo.
  Stejná výjimka by se měla rovněž vztahovat na fondy nepatřící mezi SKIPCP, pokud je již podle vnitrostátních právních předpisů požadováno vytvoření sdělení klíčových informací pro investora, které má podobu a obsah podle článků 78 až 81 směrnice 2009/65/ES. |
| --- | --- |

(28)

Přestože SKIPCP poskytují investiční produkty ve smyslu tohoto nařízení, bylo by vzhledem k tomu, že požadavky na klíčové informace pro investory podle směrnice 2009/65/ES byly zavedeny teprve nedávno, vhodné stanovit pro tyto SKIPCP přechodné období v trvání 5 let po vstupu tohoto nařízení v platnost; během této doby by se na ně toto nařízení nevztahovalo. Po uplynutí přechodného období by na ně toto nařízení již bylo možno uplatnit, pokud by toto období nebylo prodlouženo.
  Stejná výjimka by se měla rovněž vztahovat na fondy nepatřící mezi SKIPCP, pokud je již podle vnitrostátních právních předpisů požadováno vytvoření sdělení klíčových informací pro investora, které má podobu a obsah podle článků 78 až 81 směrnice 2009/65/ES.

| (29) | Čtyři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost by měl být proveden jeho přezkum s cílem zohlednit vývoj na trhu, jako je například vznik nových typů investičních produktů, vývoj v jiných oblastech právních předpisů Unie a zkušenosti členských států. Tento přezkum by měl posoudit, zda zavedená opatření vedla ke zvýšení
  ochrany průměrných retailových investorů a ke zlepšení jejich
  porozumění investičním produktům a finančního vzdělávání a k lepší porovnatelnosti produktů. Měl by rovněž posoudit nutnost prodloužit přechodné období uplatňované pro SKIPCP, případně zvážit jiné možnosti ošetření SKIPCP. Na základě tohoto přezkumu by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu, doplněnou případně legislativními návrhy. |
| --- | --- |

(29)

Čtyři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost by měl být proveden jeho přezkum s cílem zohlednit vývoj na trhu, jako je například vznik nových typů investičních produktů, vývoj v jiných oblastech právních předpisů Unie a zkušenosti členských států. Tento přezkum by měl posoudit, zda zavedená opatření vedla ke zvýšení
  ochrany průměrných retailových investorů a ke zlepšení jejich
  porozumění investičním produktům a finančního vzdělávání a k lepší porovnatelnosti produktů. Měl by rovněž posoudit nutnost prodloužit přechodné období uplatňované pro SKIPCP, případně zvážit jiné možnosti ošetření SKIPCP. Na základě tohoto přezkumu by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu, doplněnou případně legislativními návrhy.

| (30) | Aby měli tvůrci investičních produktů a subjekty prodávající investiční produkty dostatek času připravit se na praktické uplatňování požadavků tohoto nařízení, měly by požadavky tohoto nařízení začít platit až po dvou letech od vstupu tohoto nařízení v platnost.
  Toto nařízení by se nemělo vztahovat na transakce, které proběhly v minulosti. |
| --- | --- |

(30)

Aby měli tvůrci investičních produktů a subjekty prodávající investiční produkty dostatek času připravit se na praktické uplatňování požadavků tohoto nařízení, měly by požadavky tohoto nařízení začít platit až po dvou letech od vstupu tohoto nařízení v platnost.
  Toto nařízení by se nemělo vztahovat na transakce, které proběhly v minulosti.

| (31) | Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(31)

Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie.

| (32) | Vzhledem k tomu, že cílů tohoto nařízení, totiž zvýšení ochrany retailových investorů a jejich důvěry v investiční produkty a oslovit identifikované slabiny, včetně případů přeshraničního prodeje těchto produktů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států jednajících nezávisle na sobě, a vzhledem k tomu, že zjištěné nedostatky jsou řešitelné pouze opatřením na evropské úrovni, a lze je tedy z důvodu rozsahu nebo účinků účinněji řešit na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec nezbytný pro dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k tomu, že cílů tohoto nařízení, totiž zvýšení ochrany retailových investorů a jejich důvěry v investiční produkty a oslovit identifikované slabiny, včetně případů přeshraničního prodeje těchto produktů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států jednajících nezávisle na sobě, a vzhledem k tomu, že zjištěné nedostatky jsou řešitelné pouze opatřením na evropské úrovni, a lze je tedy z důvodu rozsahu nebo účinků účinněji řešit na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec nezbytný pro dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Toto nařízení stanoví jednotná pravidla formátu a obsahu týkající se sdělení klíčových informací, které vypracují
  výhradně
  tvůrci investičních produktů,
  dále jednotná pravidla upravující přílohu sdělení klíčových informací, kterou v případě potřeby vypracují subjekty prodávající investiční produkty, a informace, které retailovým investorům poskytují subjekty prodávající investiční produkty v souladu se směrnicí o trzích finančních nástrojů [MiFID] a směrnicí Evropského parlamentu a Rady o zprostředkování pojištění [IMD],
  a jednotná pravidla upravující poskytování
  těchto
  sdělení retailovým investorům.
  Jeho cílem je, aby retailoví investoři rozuměli hlavním vlastnostem a rizikům investičního produktu a dokázali je porovnat, a stanoví odpovědnost tvůrce produktu za sdělení klíčových informací a odpovědnost subjektů prodávajících investiční produkty za přílohu.

Článek 2

Toto nařízení se vztahuje na tvorbu a prodej investičních produktů.

Nevztahuje se však na tyto produkty:

| a) | pojistné produkty, které neposkytují odbytné ▌; |
| --- | --- |

a)

pojistné produkty, které neposkytují odbytné ▌;

| b) | vklady
  jiné než strukturované vklady definované v článku 4 [MiFID]
  ; |
| --- | --- |

b)

vklady
  jiné než strukturované vklady definované v článku 4 [MiFID]
  ;

| c) | cenné papíry uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b) až g) a písm. i) a j) směrnice 2003/71/ES; |
| --- | --- |

c)

cenné papíry uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b) až g) a písm. i) a j) směrnice 2003/71/ES;

| d) | ostatní cenné papíry, které nezahrnují derivátový nástroj
  , s výjimkou podnikových dluhopisů a nástrojů vydávaných účelově zřízenými společnostmi
  ; |
| --- | --- |

d)

ostatní cenné papíry, které nezahrnují derivátový nástroj
  , s výjimkou podnikových dluhopisů a nástrojů vydávaných účelově zřízenými společnostmi
  ;

| e) | úředně uznané
  zaměstnanecké penzijní systémy ▌a 
  individuální penzijní produkty, na něž podle vnitrostátního práva povinně finančně přispívá zaměstnavatel a zaměstnanec si nemůže zvolit poskytovatele
  ; |
| --- | --- |

e)

úředně uznané
  zaměstnanecké penzijní systémy ▌a 
  individuální penzijní produkty, na něž podle vnitrostátního práva povinně finančně přispívá zaměstnavatel a zaměstnanec si nemůže zvolit poskytovatele
  ;

| f) | úředně uznané systémy sociálního zabezpečení podléhající vnitrostátnímu nebo unijnímu právu. |
| --- | --- |

f)

úředně uznané systémy sociálního zabezpečení podléhající vnitrostátnímu nebo unijnímu právu.

Článek 3

1.   Pokud se na tvůrce investičních produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, vztahuje rovněž směrnice 2003/71/ES, použije se zároveň toto nařízení i směrnice 2003/71/ES
  s výjimkou čl. 4 odst. 2 písm. h) bodu v) této směrnice
  .

2.   Pokud se na tvůrce investičních produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, vztahuje rovněž směrnice 2009/138/ES, použije se zároveň toto nařízení i směrnice 2009/138/ES.

Článek 4

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| a) | „investičním produktem“ se rozumí
  produkt, jehož prostřednictvím může osoba učinit finanční investici bez ohledu na právní formu a bez ohledu na to, zda je splatná částka pevná, nebo pohyblivá, a to i v případě, že investiční produkt je získán na základě přímého držení finančních nástrojů, subjektů nebo holdingových společností
  ; |
| --- | --- |

a)

„investičním produktem“ se rozumí
  produkt, jehož prostřednictvím může osoba učinit finanční investici bez ohledu na právní formu a bez ohledu na to, zda je splatná částka pevná, nebo pohyblivá, a to i v případě, že investiční produkt je získán na základě přímého držení finančních nástrojů, subjektů nebo holdingových společností
  ;

| b) | „tvůrcem investičního produktu“ se rozumí:






  i) | každá fyzická nebo právnická osoba, která
  původním způsobem
  vytváří investiční produkt; |
| --- | --- | --- |

b)

„tvůrcem investičního produktu“ se rozumí:

i)

každá fyzická nebo právnická osoba, která
  původním způsobem
  vytváří investiční produkt;

| ii) | každá fyzická nebo právnická osoba, která provádí změny stávajícího investičního produktu tím, že mění jeho profil rizik a výnosů nebo náklady spojené s investicí do investičního produktu; |
| --- | --- |

ii)

každá fyzická nebo právnická osoba, která provádí změny stávajícího investičního produktu tím, že mění jeho profil rizik a výnosů nebo náklady spojené s investicí do investičního produktu;

| iia) | emitent převoditelných cenných papírů nabízených veřejnosti nebo uvolněných k obchodování na regulovaných trzích podle ustanovení směrnice 2003/71/ES a přímo držených retailovým investorem. |
| --- | --- |

iia)

emitent převoditelných cenných papírů nabízených veřejnosti nebo uvolněných k obchodování na regulovaných trzích podle ustanovení směrnice 2003/71/ES a přímo držených retailovým investorem.

| ba) | „subjektem prodávajícím investiční produkty“ se rozumí subjekt, který poskytuje poradenství o investičních produktech, uvádí je na trh, distribuuje nebo prodává retailovému investorovi, distributorovi nebo osobě, která jedná jako zprostředkovatel investice prováděné retailovým investorem; |
| --- | --- |

ba)

„subjektem prodávajícím investiční produkty“ se rozumí subjekt, který poskytuje poradenství o investičních produktech, uvádí je na trh, distribuuje nebo prodává retailovému investorovi, distributorovi nebo osobě, která jedná jako zprostředkovatel investice prováděné retailovým investorem;

| c) | „retailovými investory“ se rozumí:






  i) | neprofesionální klienti podle
  [odkaz na MIFID/MIFIR]
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

„retailovými investory“ se rozumí:

i)

neprofesionální klienti podle
  [odkaz na MIFID/MIFIR]
  ;

| ii) | zákazníci
  , kteří nejsou profesionálními zákazníky podle vymezení [přílohy I směrnice o zprostředkování pojištění] [...]
  ; |
| --- | --- |

ii)

zákazníci
  , kteří nejsou profesionálními zákazníky podle vymezení [přílohy I směrnice o zprostředkování pojištění] [...]
  ;

| d) | „penzijními produkty“ se rozumějí produkty, jejichž primárním účelem je podle vnitrostátních právních předpisů poskytovat
  retailovým
  investorům příjem v důchodu, a které opravňují
  retailového
  investora k získání určitých výhod; |
| --- | --- |

d)

„penzijními produkty“ se rozumějí produkty, jejichž primárním účelem je podle vnitrostátních právních předpisů poskytovat
  retailovým
  investorům příjem v důchodu, a které opravňují
  retailového
  investora k získání určitých výhod;

| e) | „trvalým nosičem“ se rozumí trvalý nosič definovaný v čl. 2 odst. 1 písm. m) směrnice 2009/65/ES; |
| --- | --- |

e)

„trvalým nosičem“ se rozumí trvalý nosič definovaný v čl. 2 odst. 1 písm. m) směrnice 2009/65/ES;

| f) | „příslušnými orgány“ se rozumí vnitrostátní orgány členských států, které jsou v souladu se zákonem zmocněny dohlížet na tvůrce investičního produktu nebo na subjekty prodávající investiční produkt retailovým investorům. |
| --- | --- |

f)

„příslušnými orgány“ se rozumí vnitrostátní orgány členských států, které jsou v souladu se zákonem zmocněny dohlížet na tvůrce investičního produktu nebo na subjekty prodávající investiční produkt retailovým investorům.

KAPITOLA II

SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ

ODDÍL 1

VYPRACOVÁNÍ SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ

Článek 5

Tvůrce investičního produktu vypracuje sdělení klíčových informací v souladu s požadavky stanovenými v tomto nařízení
  a
  pro každý investiční produkt, který vytvoří, a před
  distribucí příslušného investičního produktu a jeho
  prodejem ▌retailovým investorům toto sdělení
  klíčových informací
  zveřejní
  spolu s případným prospektem
  na
  svých
  internetových stránkách
  a na společné internetové stránce, kterou vytvoří evropský orgán dohledu a příslušný vnitrostátní orgán dohledu
  .

V případě potřeby se sdělení klíčových informací doplní přílohou. Subjekt prodávají investiční produkt doplní sdělení klíčových informací tím, že k němu vypracuje přílohu. Sdělení a příloha k němu jsou k dispozici i v tištěné podobě.

Tvůrce investičního produktu nese odpovědnost za obsah sdělení klíčových informací a subjekt prodávající tento produkt nese odpovědnost za přílohu a za předání sdělení retailovému investorovi.

Článek 5a

Postup schvalování produktů

1.
     
  Tvůrce investičního produktu zajistí, aby prostřednictvím vhodných postupů a politik byly při tvorbě investičního produktu rovnoměrně zohledněny zájmy retailových investorů, klientů a příjemců tohoto investičního produktu a aby tento investiční produkt byl zjevně výsledkem tohoto zohlednění zájmů.

2.
     
  Před vypracováním sdělení klíčových informací v souladu s článkem 5 tvůrce produktu posoudí slučitelnost investičního produktu se zájmy retailových investorů, a učiní tak prostřednictvím zdokumentovaného postupu schvalování produktů.

3.
     
  Postup schvalování produktů zajistí, aby každý investiční produkt vyhovoval potřebám určené skupiny uživatelů a aby tvůrce produktu posoudil všechna pravděpodobná rizika, která jsou relevantní pro potřeby určené skupiny uživatelů. Toto posouzení zahrnuje zátěžové testování investičního produktu.

4.
     
  Postup schvalování produktů zajistí pravidelný přezkum investičních produktů, které jsou již k dispozici na trhu, s cílem zajistit, aby byl daný produkt i nadále slučitelný se zájmy určené skupiny uživatelů.

5.
     
  Postup schvalování produktů je každoročně přezkoumán. Tvůrce investičního produktu je kdykoli schopen příslušnému orgánu poskytnout aktuální a podrobnou charakteristiku povahy a dílčích prvků postupu schvalování produktů.

ODDÍL II

FORMA A OBSAH SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ

Článek 6

1.   Sdělení klíčových informací musí být přesné, pravdivé, jasné a nesmí uvádět v omyl.
  Sdělení klíčových informací neobsahuje reklamu na produkty, propagační materiál, osobní propagaci ani doporučení k investicím.

2.   Sdělení klíčových informací musí být samostatný dokument zřetelně odlišený od propagačních materiálů
  , avšak nikoli méně významný
  .
  Může obsahovat odkazy na jiné dokumenty, jako je prospekt, jestliže odkazuje na informace, jež pouze doplňují informace, které podle tohoto nařízení musí být obsaženy ve sdělení klíčových informací. Neobsahuje odkazy na propagační materiály.

2a.
     
  V případě, že investiční produkt poskytuje retailovému investorovi možnosti, pokud jde o dobu trvání investice, výběr výhod nebo výše plateb, nebo že nabízí řadu podkladových investic, ze kterých je možné volit, nebo v případě, že se prvky informací ve sdělení klíčových informací mohou lišit a záviset na faktorech specifických pro jednotlivé retailové klienty, mohou být informace požadované podle čl. 8 odst. 2 uvedeny obecně nebo jako reprezentativní příklady. Pokud tato situace nastane, označí sdělení klíčových informací jasně dokumenty, které poskytují konkrétnější informace.

2b.
     
  Sdělení klíčových informací jasně určí, kde a jak se dají získat další informace o navrhované investici, včetně toho, kde a jak je možné získat prospekt. Prospekt je možné získat kdykoliv na požádání zdarma a v jazyce, ve kterém jsou tyto informace dostupné pro retailové investory.

3.   Sdělení klíčových informací musí být vypracováno jako krátký
  a stručný
  dokument
  tvořený nejvýše dvěma oboustranně popsanými stranami velikosti A4 a přílohou
  , který
  podporuje porovnatelnost a
  je:

| a) | prezentován a uspořádán tak, aby se snadno četl, přičemž je použito písmo čitelné velikosti; |
| --- | --- |

a)

prezentován a uspořádán tak, aby se snadno četl, přičemž je použito písmo čitelné velikosti;

| aa) | zaměřen na klíčové informace, které retailoví investoři potřebují; |
| --- | --- |

aa)

zaměřen na klíčové informace, které retailoví investoři potřebují;

| b) | jasně formulován a napsán jazykem
  a stylem
  , který retailovému investorovi
  umožňuje lépe porozumět informaci
  usnadňuje pochopení sdělovaných informací, především
  investorům, na které se zaměřuje, a to v jazyce, který
  je jasný, stručný a srozumitelný.
  ▌ |
| --- | --- |

b)

jasně formulován a napsán jazykem
  a stylem
  , který retailovému investorovi
  umožňuje lépe porozumět informaci
  usnadňuje pochopení sdělovaných informací, především
  investorům, na které se zaměřuje, a to v jazyce, který
  je jasný, stručný a srozumitelný.

▌

4.   Pokud jsou ve sdělení klíčových informací použity barvy, srozumitelnost informací se nezmenší,
  pokud
  sdělení klíčových informací bude vytištěno nebo kopírováno v černobílé verzi.

5.   Pokud je ve sdělení klíčových informací použita značka nebo logo tvůrce investičního produktu nebo skupiny, jejímž je tento tvůrce členem, nesmí odvádět pozornost retailového investora od informací, které jsou ve sdělení uvedeny, ani zakrývat text.

Článek 7

Sdělení klíčových informací musí být vypracováno v 
  úředních jazycích
  nebo v jednom z úředních jazyků
  používaném v části
  členského státu, v 
  níž
  se
  distribuce
  investičního produktu uskuteční, nebo v 
  jiném
  jazyce, který příslušné orgány tohoto členského státu akceptují; v případě, že byl vytvořen v jiném jazyce, musí být do jednoho z uvedených jazyků přeložen.

Článek 7a

Týká-li se sdělení klíčových informací pojistné smlouvy, má pojišťovna povinnosti podle tohoto nařízení pouze vůči pojistníkovi, a nikoli vůči oprávněné osobě či pojištěnému.

Článek 8

1.   Název „Sdělení klíčových informací“ musí být viditelně umístěn v horní části titulní strany sdělení klíčových informací.
  Sdělení klíčových informací jiné než přílohu k němu vypracuje jedna ze stran. Sdělení klíčových informací uvádí jméno tvůrce produktu odpovědného za vypracování tohoto sdělení a obsahuje jasné prohlášení, že tvůrce produktu je odpovědný za jeho obsah. Příloha je obdobným způsobem vypracována prodávajícím subjektem, uvádí jméno osoby či název subjektu a obsahuje jasné prohlášení, že tato osoba či subjekt nesou odpovědnost za její obsah.

Sdělení klíčových informací je předkládáno v pořadí uvedeném v následujících odstavcích.

Přímo pod názvem je umístěna vysvětlivka tohoto znění:

„
  Chystáte se zakoupit investiční produkt.

Toto sdělení obsahuje klíčové informace
  , které Vám pomohou porozumět lépe vlastnostem, rizikům, nákladům, možným ziskům a ztrátám spojeným s tímto produktem, a příloha k tomuto sdělení uvádí poplatek pro prodávající subjekt
  .

Toto sdělení
  vyžaduje zákon
  , nejedná se o propagační materiál a má standardizovaný formát, který umožňuje srovnávání.

2.   Sdělení klíčových informací musí obsahovat tyto informace:

| a) | název investičního produktu a totožnost jeho tvůrce
  a subjektu právně odpovědného za sdělení (jméno a adresa)
  ; |
| --- | --- |

a)

název investičního produktu a totožnost jeho tvůrce
  a subjektu právně odpovědného za sdělení (jméno a adresa)
  ;

a subjektu právně odpovědného za sdělení (jméno a adresa)

| b) | v oddíle nazvaném „Popis investice“ podstatu a hlavní rysy daného investičního produktu včetně:






  i) | typu investičního produktu; |
| --- | --- | --- |

b)

v oddíle nazvaném „Popis investice“ podstatu a hlavní rysy daného investičního produktu včetně:

i)

typu investičního produktu;

| ii) | jeho cílů a prostředků k jejich dosažení; |
| --- | --- |

ii)

jeho cílů a prostředků k jejich dosažení;

| iia) | informace o cílové skupině uživatelů produktu, včetně jednoduchého popisu typů investorů, jimž je daný investiční produkt určen, tj. popis ochoty riskovat, investičního horizontu a finančních znalostí, a to na základě postupu schvalování produktu, který tvůrce produktu provedl při strukturalizaci investičního produktu; |
| --- | --- |

iia)

iia)

informace o cílové skupině uživatelů produktu, včetně jednoduchého popisu typů investorů, jimž je daný investiční produkt určen, tj. popis ochoty riskovat, investičního horizontu a finančních znalostí, a to na základě postupu schvalování produktu, který tvůrce produktu provedl při strukturalizaci investičního produktu;

informace o cílové skupině uživatelů produktu, včetně jednoduchého popisu typů investorů, jimž je daný investiční produkt určen, tj. popis ochoty riskovat, investičního horizontu a finančních znalostí, a to na základě postupu schvalování produktu, který tvůrce produktu provedl při strukturalizaci investičního produktu;

| iii) | oznámení
  o tom, zda ▌investiční produkt usiluje
  či neusiluje
  o konkrétní výsledky v oblasti životního prostředí, sociální oblasti nebo v oblasti správy a řízení,
  mj. o omezování uhlíkové stopy, jak se tyto výsledky měří a zda je produkt investicí vázanou na výrobu zboží a poskytování služeb oproti operacím prováděným výhradně na finančních trzích nebo syntetickému ukazateli; |
| --- | --- |

iii)

oznámení
  o tom, zda ▌investiční produkt usiluje
  či neusiluje
  o konkrétní výsledky v oblasti životního prostředí, sociální oblasti nebo v oblasti správy a řízení,
  mj. o omezování uhlíkové stopy, jak se tyto výsledky měří a zda je produkt investicí vázanou na výrobu zboží a poskytování služeb oproti operacím prováděným výhradně na finančních trzích nebo syntetickému ukazateli;

oznámení

či neusiluje

mj. o omezování uhlíkové stopy, jak se tyto výsledky měří a zda je produkt investicí vázanou na výrobu zboží a poskytování služeb oproti operacím prováděným výhradně na finančních trzích nebo syntetickému ukazateli;

| iiia) | klasifikace portfolia podkladových aktiv podle přímo či nepřímo financovaných hospodářských odvětví; |
| --- | --- |

iiia)

iiia)

klasifikace portfolia podkladových aktiv podle přímo či nepřímo financovaných hospodářských odvětví;

klasifikace portfolia podkladových aktiv podle přímo či nepřímo financovaných hospodářských odvětví;

▌

| c) | v oddíle nazvaném
  „O čem musím rozhodnout?“ informace o jednotlivých rozhodnutích, která musí retailový investor učinit, např. výběr fondu, doba trvání, výše pojistného, a mj. o dalších výhodách či podmínkách pro jejich získání;


  ▌ |
| --- | --- |

c)

v oddíle nazvaném
  „O čem musím rozhodnout?“ informace o jednotlivých rozhodnutích, která musí retailový investor učinit, např. výběr fondu, doba trvání, výše pojistného, a mj. o dalších výhodách či podmínkách pro jejich získání;

„O čem musím rozhodnout?“ informace o jednotlivých rozhodnutích, která musí retailový investor učinit, např. výběr fondu, doba trvání, výše pojistného, a mj. o dalších výhodách či podmínkách pro jejich získání;

▌

| d) | v oddíle nazvaném
  „Rizika a potenciální výnosy“
  vzhledem k ▌vývoji na trhu, na který se zaměřuje:








  i) | poměr rizik a výnosů investičního produktu včetně souhrnného ukazatele, jehož součástí je jasné a srozumitelná vizualizace poměru rizik a výnosů investičního produktu; |
| --- | --- | --- |

d)

v oddíle nazvaném
  „Rizika a potenciální výnosy“
  vzhledem k ▌vývoji na trhu, na který se zaměřuje:

„Rizika a potenciální výnosy“

i)

i)

poměr rizik a výnosů investičního produktu včetně souhrnného ukazatele, jehož součástí je jasné a srozumitelná vizualizace poměru rizik a výnosů investičního produktu;

poměr rizik a výnosů investičního produktu včetně souhrnného ukazatele, jehož součástí je jasné a srozumitelná vizualizace poměru rizik a výnosů investičního produktu;

| ii) | orientační scénáře budoucí čisté výkonnosti, společně se slovním vysvětlením klíčových rizik produktu, aby byl tento poměr zasazen do kontextu; rizika by měla být popsána jasně a srozumitelně; |
| --- | --- |

ii)

ii)

orientační scénáře budoucí čisté výkonnosti, společně se slovním vysvětlením klíčových rizik produktu, aby byl tento poměr zasazen do kontextu; rizika by měla být popsána jasně a srozumitelně;

orientační scénáře budoucí čisté výkonnosti, společně se slovním vysvětlením klíčových rizik produktu, aby byl tento poměr zasazen do kontextu; rizika by měla být popsána jasně a srozumitelně;

| iii) | u penzijních produktů v pododdíle nazvaném „Výnos při odchodu do důchodu“ odhad možných budoucích výsledků jasně rozdělený do různých dílčích scénářů vývoje včetně nejpesimističtějšího scénáře. |
| --- | --- |

iii)

iii)

u penzijních produktů v pododdíle nazvaném „Výnos při odchodu do důchodu“ odhad možných budoucích výsledků jasně rozdělený do různých dílčích scénářů vývoje včetně nejpesimističtějšího scénáře.

u penzijních produktů v pododdíle nazvaném „Výnos při odchodu do důchodu“ odhad možných budoucích výsledků jasně rozdělený do různých dílčích scénářů vývoje včetně nejpesimističtějšího scénáře.

Příslušný evropský orgán dohledu vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž přesně vymezí omezený počet kategorií rizik a normy pro vizualizaci souhrnného ukazatele.

Evropský orgán dohledu předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do [...].

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené ve druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

| e) | v oddíle nazvaném
  „Co se může stát s mou investicí? Existují pojistné mechanismy a kolik stojí?“ jasné údaje o tom, zda může dojít ke ztrátě kapitálu:










  i) | údaje o poskytovaných zárukách nebo ochraně kapitálu včetně jejich případného omezení, o celkové částce a o totožnosti ručitele; |
| --- | --- | --- |

e)

v oddíle nazvaném
  „Co se může stát s mou investicí? Existují pojistné mechanismy a kolik stojí?“ jasné údaje o tom, zda může dojít ke ztrátě kapitálu:

„Co se může stát s mou investicí? Existují pojistné mechanismy a kolik stojí?“ jasné údaje o tom, zda může dojít ke ztrátě kapitálu:

i)

i)

údaje o poskytovaných zárukách nebo ochraně kapitálu včetně jejich případného omezení, o celkové částce a o totožnosti ručitele;

údaje o poskytovaných zárukách nebo ochraně kapitálu včetně jejich případného omezení, o celkové částce a o totožnosti ručitele;

| ii) | zda se na investiční produkt vztahují systémy kompenzace nebo záruk, a případně o který systém se jedná, jaké je jméno ručitele a na která rizika se systém vztahuje a která jsou vyloučena; |
| --- | --- |

ii)

ii)

zda se na investiční produkt vztahují systémy kompenzace nebo záruk, a případně o který systém se jedná, jaké je jméno ručitele a na která rizika se systém vztahuje a která jsou vyloučena;

zda se na investiční produkt vztahují systémy kompenzace nebo záruk, a případně o který systém se jedná, jaké je jméno ručitele a na která rizika se systém vztahuje a která jsou vyloučena;

| iii) | v pododdíle nazvaném „Vztahuje se na mě pojištění?“ jasný údaj o tom, zda daný investiční produkt zahrnuje pojištění, či nikoli, a případně podrobnosti o tomto pojistném krytí; |
| --- | --- |

iii)

iii)

v pododdíle nazvaném „Vztahuje se na mě pojištění?“ jasný údaj o tom, zda daný investiční produkt zahrnuje pojištění, či nikoli, a případně podrobnosti o tomto pojistném krytí;

v pododdíle nazvaném „Vztahuje se na mě pojištění?“ jasný údaj o tom, zda daný investiční produkt zahrnuje pojištění, či nikoli, a případně podrobnosti o tomto pojistném krytí;

| iv) | v případě potřeby informace o dalších ochranných opatřeních, jako je depozitář fondu, včetně totožnosti a funkce zúčastněných stran; |
| --- | --- |

iv)

iv)

v případě potřeby informace o dalších ochranných opatřeních, jako je depozitář fondu, včetně totožnosti a funkce zúčastněných stran;

v případě potřeby informace o dalších ochranných opatřeních, jako je depozitář fondu, včetně totožnosti a funkce zúčastněných stran;

| ea) | v pododdíle nazvaném „Co se stane, pokud tvůrce či prodejce investičního produktu nedodrží své závazky?“ stručný popis nejvyšší možné ztráty pro retailového investora a údaj o tom, zda se na tento druh ztráty vztahuje jeho systém kompenzace nebo záruk; |
| --- | --- |

ea)

ea)

v pododdíle nazvaném „Co se stane, pokud tvůrce či prodejce investičního produktu nedodrží své závazky?“ stručný popis nejvyšší možné ztráty pro retailového investora a údaj o tom, zda se na tento druh ztráty vztahuje jeho systém kompenzace nebo záruk;

v pododdíle nazvaném „Co se stane, pokud tvůrce či prodejce investičního produktu nedodrží své závazky?“ stručný popis nejvyšší možné ztráty pro retailového investora a údaj o tom, zda se na tento druh ztráty vztahuje jeho systém kompenzace nebo záruk;

| eb) | v oddíle nazvaném „Opatření v případě úmrtí investora“ informace o tom, jak bude naloženo s penězi vloženými do produktu/fondů, a o dodatečné dávce v případě úmrtí; |
| --- | --- |

eb)

eb)

v oddíle nazvaném „Opatření v případě úmrtí investora“ informace o tom, jak bude naloženo s penězi vloženými do produktu/fondů, a o dodatečné dávce v případě úmrtí;

v oddíle nazvaném „Opatření v případě úmrtí investora“ informace o tom, jak bude naloženo s penězi vloženými do produktu/fondů, a o dodatečné dávce v případě úmrtí;

| f) | v oddíle nazvaném „Náklady“
  celkové
  náklady spojené s investicí do investičního produktu zahrnující
  všechny
  přímé i nepřímé náklady investora včetně souhrnných ukazatelů těchto nákladů
  , a to i
  ;








  i) | vstupní, průběžné a výstupní náklady, které nese retailový investor, jakož i podmínky a flexibilita vyplácení prémií, přičemž je třeba jasně rozlišovat mezi tím, za co je zodpovědný tvůrce produktu a za co jsou zodpovědné subjekty prodávající investiční produkty, včetně souhrnných ukazatelů těchto nákladů; |
| --- | --- | --- |

f)

v oddíle nazvaném „Náklady“
  celkové
  náklady spojené s investicí do investičního produktu zahrnující
  všechny
  přímé i nepřímé náklady investora včetně souhrnných ukazatelů těchto nákladů
  , a to i
  ;

celkové

všechny

, a to i

i)

i)

vstupní, průběžné a výstupní náklady, které nese retailový investor, jakož i podmínky a flexibilita vyplácení prémií, přičemž je třeba jasně rozlišovat mezi tím, za co je zodpovědný tvůrce produktu a za co jsou zodpovědné subjekty prodávající investiční produkty, včetně souhrnných ukazatelů těchto nákladů;

vstupní, průběžné a výstupní náklady, které nese retailový investor, jakož i podmínky a flexibilita vyplácení prémií, přičemž je třeba jasně rozlišovat mezi tím, za co je zodpovědný tvůrce produktu a za co jsou zodpovědné subjekty prodávající investiční produkty, včetně souhrnných ukazatelů těchto nákladů;

| ii) | všechny roční poplatky a další platby z prostředků produktu během stanovené lhůty, včetně jakýchkoli variabilních poplatků (jako jsou transakční náklady a burzovní poplatky), které nelze zahrnout do výpočtu nákladů. |
| --- | --- |

ii)

ii)

všechny roční poplatky a další platby z prostředků produktu během stanovené lhůty, včetně jakýchkoli variabilních poplatků (jako jsou transakční náklady a burzovní poplatky), které nelze zahrnout do výpočtu nákladů.

všechny roční poplatky a další platby z prostředků produktu během stanovené lhůty, včetně jakýchkoli variabilních poplatků (jako jsou transakční náklady a burzovní poplatky), které nelze zahrnout do výpočtu nákladů.

Náklady a srážky se uvádějí způsobem, který ukazuje jejich kumulativní vliv na investice během reprezentativních období investic, a za účelem porovnatelnosti by celkové náklady měly být vyjádřeny v příkladech peněžně i procentuálně, aby ukázaly dopad celkových nákladů na investice.

Je-li u investičního produktu stanoven strop rozpětí, který snižuje čistou návratnost pro investora, neboť tvůrci produktu připadá veškerý zisk přesahující tento strop, mělo být to být jasně uvedeno.

Jsou poskytovány informace o přístupu k nezávislé internetové kalkulačce pro fondy provozované příslušným evropským orgánem dohledu
  ;

Jsou poskytovány informace o přístupu k nezávislé internetové kalkulačce pro fondy provozované příslušným evropským orgánem dohledu

▌

| h) | v oddíle nazvaném „Lze peníze vybrat?“:










  i) | možnost období na rozmyšlenou v souvislosti s investičním produktem; |
| --- | --- | --- |

h)

v oddíle nazvaném „Lze peníze vybrat?“:

v oddíle nazvaném „Lze peníze vybrat?“:

i)

i)

možnost období na rozmyšlenou v souvislosti s investičním produktem;

možnost období na rozmyšlenou v souvislosti s investičním produktem;

| ii) | údaj o doporučené nebo požadované minimální době držení; |
| --- | --- |

ii)

ii)

údaj o doporučené nebo požadované minimální době držení;

údaj o doporučené nebo požadované minimální době držení;

| iii) | možnost a podmínky zrušení investice před její splatností vzhledem k poměru rizik a výnosů investičního produktu a vývoji na trhu, na který se zaměřuje; |
| --- | --- |

iii)

iii)

možnost a podmínky zrušení investice před její splatností vzhledem k poměru rizik a výnosů investičního produktu a vývoji na trhu, na který se zaměřuje;

možnost a podmínky zrušení investice před její splatností vzhledem k poměru rizik a výnosů investičního produktu a vývoji na trhu, na který se zaměřuje;

| iv) | informace o možných důsledcích vybrání hotovosti před vypršením lhůty nebo doporučené doby držení; |
| --- | --- |

iv)

iv)

informace o možných důsledcích vybrání hotovosti před vypršením lhůty nebo doporučené doby držení;

informace o možných důsledcích vybrání hotovosti před vypršením lhůty nebo doporučené doby držení;

| v) | údaje o průměrném investičním horizontu portfolia podkladových aktiv založeném na průměrném obratu cenných papírů držených k obchodování a na průměrné splatnosti dluhových cenných papírů držených ke splatnosti. |
| --- | --- |

v)

v)

údaje o průměrném investičním horizontu portfolia podkladových aktiv založeném na průměrném obratu cenných papírů držených k obchodování a na průměrné splatnosti dluhových cenných papírů držených ke splatnosti.

údaje o průměrném investičním horizontu portfolia podkladových aktiv založeném na průměrném obratu cenných papírů držených k obchodování a na průměrné splatnosti dluhových cenných papírů držených ke splatnosti.

| ha) | v oddíle nazvaném „Získávání informací o výkonnosti produktu“ prohlášení o tom, že tvůrce bude ve výročním sdělení transparentně informovat zákazníka o výsledcích investičního produktu. Tento dokument zpětně uvádí informace o výnosu investičního produktu v minulém roce. Tento zpětný výnos je dále porovnán s jiným investičním produktem, který má podobný rizikový profil. Pokud zákazník vlastní několik investičních produktů určitého tvůrce a tyto produkty spadají do působnosti tohoto nařízení, vztahují se výše uvedená informační povinnost a povinnost porovnání na celé portfolio. Uvádí také veškeré poplatky ovlivňující výnos investičního produktu. |
| --- | --- |

ha)

ha)

v oddíle nazvaném „Získávání informací o výkonnosti produktu“ prohlášení o tom, že tvůrce bude ve výročním sdělení transparentně informovat zákazníka o výsledcích investičního produktu. Tento dokument zpětně uvádí informace o výnosu investičního produktu v minulém roce. Tento zpětný výnos je dále porovnán s jiným investičním produktem, který má podobný rizikový profil. Pokud zákazník vlastní několik investičních produktů určitého tvůrce a tyto produkty spadají do působnosti tohoto nařízení, vztahují se výše uvedená informační povinnost a povinnost porovnání na celé portfolio. Uvádí také veškeré poplatky ovlivňující výnos investičního produktu.

v oddíle nazvaném „Získávání informací o výkonnosti produktu“ prohlášení o tom, že tvůrce bude ve výročním sdělení transparentně informovat zákazníka o výsledcích investičního produktu. Tento dokument zpětně uvádí informace o výnosu investičního produktu v minulém roce. Tento zpětný výnos je dále porovnán s jiným investičním produktem, který má podobný rizikový profil. Pokud zákazník vlastní několik investičních produktů určitého tvůrce a tyto produkty spadají do působnosti tohoto nařízení, vztahují se výše uvedená informační povinnost a povinnost porovnání na celé portfolio. Uvádí také veškeré poplatky ovlivňující výnos investičního produktu.

| hb) | v oddíle nazvaném „Stížnosti“ informace o tom, jak a komu může klient podat stížnost na produkt a jeho správu; |
| --- | --- |

hb)

hb)

v oddíle nazvaném „Stížnosti“ informace o tom, jak a komu může klient podat stížnost na produkt a jeho správu;

v oddíle nazvaném „Stížnosti“ informace o tom, jak a komu může klient podat stížnost na produkt a jeho správu;

| hc) | v oddíle nazvaném „Jaké další právní dokumenty jsou spojeny s tímto produktem“ stručný popis dokumentace (včetně případného prospektu), přičemž propagační materiály jsou vyloučeny; |
| --- | --- |

hc)

hc)

v oddíle nazvaném „Jaké další právní dokumenty jsou spojeny s tímto produktem“ stručný popis dokumentace (včetně případného prospektu), přičemž propagační materiály jsou vyloučeny;

v oddíle nazvaném „Jaké další právní dokumenty jsou spojeny s tímto produktem“ stručný popis dokumentace (včetně případného prospektu), přičemž propagační materiály jsou vyloučeny;

| hd) | v oddíle ke konci sdělení pod novým nadpisem „Informace o produktu“ jsou (v případě potřeby) uvedeny tyto informace o produktu:










  i. | mezinárodní identifikační číslo cenných papírů (ISIN); |
| --- | --- | --- |

hd)

hd)

v oddíle ke konci sdělení pod novým nadpisem „Informace o produktu“ jsou (v případě potřeby) uvedeny tyto informace o produktu:

v oddíle ke konci sdělení pod novým nadpisem „Informace o produktu“ jsou (v případě potřeby) uvedeny tyto informace o produktu:

i.

i.

mezinárodní identifikační číslo cenných papírů (ISIN);

mezinárodní identifikační číslo cenných papírů (ISIN);

| ii. | číslo mezinárodních auditorských standardů (ISA); |
| --- | --- |

ii.

ii.

číslo mezinárodních auditorských standardů (ISA);

číslo mezinárodních auditorských standardů (ISA);

| iii. | úroková sazba; |
| --- | --- |

iii.

iii.

úroková sazba;

úroková sazba;

| iv. | burza cenných papírů související s produktem; |
| --- | --- |

iv.

iv.

burza cenných papírů související s produktem;

burza cenných papírů související s produktem;

| v. | měna; a |
| --- | --- |

v.

v.

měna; a

měna; a

| vi. | datum vydání. |
| --- | --- |

vi.

vi.

datum vydání.

datum vydání.

| he) | název a kontaktní údaje příslušného orgánu, který produkt reguluje; |
| --- | --- |

he)

he)

název a kontaktní údaje příslušného orgánu, který produkt reguluje;

název a kontaktní údaje příslušného orgánu, který produkt reguluje;

| hf) | v oddíle nazvaném „Pojistné plnění“ údaje o tom, zda investiční produkt poskytuje pojistné plnění, a případně informace o takovém pojistném plnění v souladu se směrnicí 2009/138/ES s výjimkou čl. 8 odst. 2 této směrnice. Umožňuje-li smlouva volbu mezi několika investičními životními pojištěními, uvádí i souhrnnou tabulku, v níž jsou podílové jednotky rozděleny do tří kategorií podle jejich rizikovosti.



  Evropský orgán pro pojišťovnictví je s ohledem na směrnici 2009/138/ES a v souladu s článkem 8 tohoto nařízení oprávněn určit:









  i) | hlavní prvky pojistné smlouvy; |
| --- | --- | --- |

hf)

hf)

v oddíle nazvaném „Pojistné plnění“ údaje o tom, zda investiční produkt poskytuje pojistné plnění, a případně informace o takovém pojistném plnění v souladu se směrnicí 2009/138/ES s výjimkou čl. 8 odst. 2 této směrnice. Umožňuje-li smlouva volbu mezi několika investičními životními pojištěními, uvádí i souhrnnou tabulku, v níž jsou podílové jednotky rozděleny do tří kategorií podle jejich rizikovosti.

v oddíle nazvaném „Pojistné plnění“ údaje o tom, zda investiční produkt poskytuje pojistné plnění, a případně informace o takovém pojistném plnění v souladu se směrnicí 2009/138/ES s výjimkou čl. 8 odst. 2 této směrnice. Umožňuje-li smlouva volbu mezi několika investičními životními pojištěními, uvádí i souhrnnou tabulku, v níž jsou podílové jednotky rozděleny do tří kategorií podle jejich rizikovosti.

Evropský orgán pro pojišťovnictví je s ohledem na směrnici 2009/138/ES a v souladu s článkem 8 tohoto nařízení oprávněn určit:

i)

i)

hlavní prvky pojistné smlouvy;

hlavní prvky pojistné smlouvy;

| ii) | přesnou formu konkrétního pojistného dokumentu; |
| --- | --- |

ii)

ii)

přesnou formu konkrétního pojistného dokumentu;

přesnou formu konkrétního pojistného dokumentu;

| iii) | obsah konkrétního pojistného dokumentu, včetně možného umístění aktiv nabízeného retailovému investorovi; |
| --- | --- |

iii)

iii)

obsah konkrétního pojistného dokumentu, včetně možného umístění aktiv nabízeného retailovému investorovi;

obsah konkrétního pojistného dokumentu, včetně možného umístění aktiv nabízeného retailovému investorovi;

| iv) | pravidla pro rozdělení jednotek do tří kategorií. |
| --- | --- |

iv)

iv)

pravidla pro rozdělení jednotek do tří kategorií.

pravidla pro rozdělení jednotek do tří kategorií.

Tvůrce investičního produktu poskytuje sdělení klíčových informací pro každou podkladovou investici pojistných smluv způsobilých podle tohoto nařízení. Podkladové investice zahrnují zúčtovací jednotky a/nebo případně fondy denominované v měnách a přisuzovanou kategorii rizik.

3.   
  Příloha připojená ke sdělení klíčových informací obsahuje údaje o totožnosti subjektu prodávajícího investiční produkty a případně též uvádí:

Příloha připojená ke sdělení klíčových informací obsahuje údaje o totožnosti subjektu prodávajícího investiční produkty a případně též uvádí:

| a) | údaje o tom, že vnitrostátní daňové předpisy domovského členského státu investora mohou významně ovlivnit očekávanou a skutečnou návratnost investice; |
| --- | --- |

a)

a)

údaje o tom, že vnitrostátní daňové předpisy domovského členského státu investora mohou významně ovlivnit očekávanou a skutečnou návratnost investice;

údaje o tom, že vnitrostátní daňové předpisy domovského členského státu investora mohou významně ovlivnit očekávanou a skutečnou návratnost investice;

| b) | náklady v souvislosti s investičním produktem, jehož je prostředníkem, včetně provize, retrocese či jiných výhod souvisejících s transakcí zaplacenou tvůrcem či třetí stranou, jak stanoví směrnice 2004/39/ES a směrnice 2002/39/ES

   (12). |
| --- | --- |

b)

b)

náklady v souvislosti s investičním produktem, jehož je prostředníkem, včetně provize, retrocese či jiných výhod souvisejících s transakcí zaplacenou tvůrcem či třetí stranou, jak stanoví směrnice 2004/39/ES a směrnice 2002/39/ES

   (12).

náklady v souvislosti s investičním produktem, jehož je prostředníkem, včetně provize, retrocese či jiných výhod souvisejících s transakcí zaplacenou tvůrcem či třetí stranou, jak stanoví směrnice 2004/39/ES a směrnice 2002/39/ES

12

3a.
     
  Příslušný evropský orgán dohledu vyvine nezávislou internetovou kalkulačku pro fondy, která bude přístupná na jeho webových stránkách. Tato kalkulačka umožní investorům vypočítat výnos navrženého retailového investičního produktu udáním informací o předpokládané délce investice, investované částce a očekávané návratnosti podkladové investice v procentech s cílem určit konečné zhodnocení investice po odečtení nákladů.

3a.

Příslušný evropský orgán dohledu vyvine nezávislou internetovou kalkulačku pro fondy, která bude přístupná na jeho webových stránkách. Tato kalkulačka umožní investorům vypočítat výnos navrženého retailového investičního produktu udáním informací o předpokládané délce investice, investované částce a očekávané návratnosti podkladové investice v procentech s cílem určit konečné zhodnocení investice po odečtení nákladů.

Kalkulačka do výpočtů zahrne náklady a poplatky účtované různými tvůrci investičních produktů za jakýkoli fond prodaný veřejnosti spolu s dalšími náklady nebo poplatky účtovanými prostředkovateli nebo jinými články investičního řetězce, které ještě nebyly zahrnuty tvůrci produktu.

Kalkulačka do výpočtů zahrne náklady a poplatky účtované různými tvůrci investičních produktů za jakýkoli fond prodaný veřejnosti spolu s dalšími náklady nebo poplatky účtovanými prostředkovateli nebo jinými články investičního řetězce, které ještě nebyly zahrnuty tvůrci produktu.

Tvůrci investičních produktů a subjekty doporučující nebo prodávající investiční produkty předkládají za tímto účelem čtvrtletně, s maximálně 60denní prodlevou, odpovídající údaje příslušnému evropskému orgánu dohledu.

Tvůrci investičních produktů a subjekty doporučující nebo prodávající investiční produkty předkládají za tímto účelem čtvrtletně, s maximálně 60denní prodlevou, odpovídající údaje příslušnému evropskému orgánu dohledu.

Příslušný evropský orgán dohledu má k dispozici zdroje pro výkon této činnosti. V případě potřeby úzce spolupracuje s ostatními evropskými orgány dohledu.

Příslušný evropský orgán dohledu má k dispozici zdroje pro výkon této činnosti. V případě potřeby úzce spolupracuje s ostatními evropskými orgány dohledu.

4.   Informace uvedené v odstavci 2 se předkládají v jednotném formátu včetně jednotných nadpisů a ve standardizovaném pořadí uvedeném v odstavci 2 tak, aby umožňovaly porovnání se sdělením klíčových informací o jakémkoli jiném investičním produktu
  , a jasně uvádějí
  jednotný symbol, který ho odliší od jiných sdělení.

, a jasně uvádějí

5.   Komise je oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, jimiž se stanoví podrobnosti prezentace a obsah jednotlivých prvků informací podle odstavce 2,
  včetně dopadu zavedení ukazatelů rizik
  , a podle odst. 3
  písm. a),
  prezentace a podrobnosti ostatních informací, které tvůrce produktu
  a subjekt prodávající investiční produkty
  případně zahrnou do sdělení klíčových informací podle odstavce 3, a podrobnosti jednotného formátu a jednotný symbol podle odstavce 4. Komise zohlední rozdíly mezi investičními produkty a schopnostmi retailových investorů a rovněž charakteristiku investičních produktů umožňující retailovému investorovi výběr z různých podkladových investic nebo jiných možností daného produktu včetně případů, kdy lze tuto volbu provést v různých okamžicích nebo ji v budoucnu změnit.

včetně dopadu zavedení ukazatelů rizik

a podle odst.

písm. a),

a subjekt prodávající investiční produkty

zahrnou

Komise je rovněž zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, jež stanoví pokyny pro vytvoření kritérií Unie pro investiční produkty v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí. Tato kritéria by měla podpořit dlouhodobé financování hospodářství a propagovat rozvoj finančních investic udržitelných ze sociálního hlediska a z hlediska životního prostředí a rovněž zavedení evropské značky udržitelného investování. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se stanoví předpisy pro tato oznámení ohledně možných rizik souvisejících s životním prostředím.

Komise je rovněž zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, jež stanoví pokyny pro vytvoření kritérií Unie pro investiční produkty v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí. Tato kritéria by měla podpořit dlouhodobé financování hospodářství a propagovat rozvoj finančních investic udržitelných ze sociálního hlediska a z hlediska životního prostředí a rovněž zavedení evropské značky udržitelného investování. Komisi je rovněž svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se stanoví předpisy pro tato oznámení ohledně možných rizik souvisejících s životním prostředím.

Komise před přijetím aktů v přenesené pravomoci podle tohoto odstavce provede řádné ověření u spotřebitelů, aby se vybrala pro retailové investory nejvhodnější opatření. Komise v úzké spolupráci se třemi evropskými orgány dohledu rovněž vytvoří vzorová sdělení klíčových informací zohledňující rozdíly mezi investičními produkty.

Komise před přijetím aktů v přenesené pravomoci podle tohoto odstavce provede řádné ověření u spotřebitelů, aby se vybrala pro retailové investory nejvhodnější opatření. Komise v úzké spolupráci se třemi evropskými orgány dohledu rovněž vytvoří vzorová sdělení klíčových informací zohledňující rozdíly mezi investičními produkty.

6.   ▌ EBA, ▌ EIOPA a ▌ESMA vypracují návrhy regulačních norem s cílem stanovit:

| a) | metodiku podporující prezentaci
  poměru
  rizik a výnosů, jak je uvedeno v odst. 2 písm. e) tohoto článku; a |
| --- | --- |

a)

metodiku podporující prezentaci
  poměru
  rizik a výnosů, jak je uvedeno v odst. 2 písm. e) tohoto článku; a

poměru

| b) | výpočet nákladů
  včetně specifikace souhrnných ukazatelů
  , jak je uvedeno v odst. 2 písm. f) tohoto článku; |
| --- | --- |

b)

výpočet nákladů
  včetně specifikace souhrnných ukazatelů
  , jak je uvedeno v odst. 2 písm. f) tohoto článku;

včetně specifikace souhrnných ukazatelů

| ba) | zásady, kterými je třeba se řídit v případě výsledků v oblasti životního prostředí, sociální oblasti nebo v oblasti správy a řízení, jak je uvedeno v odst. 2 písm. b) bodu iii). |
| --- | --- |

ba)

ba)

zásady, kterými je třeba se řídit v případě výsledků v oblasti životního prostředí, sociální oblasti nebo v oblasti správy a řízení, jak je uvedeno v odst. 2 písm. b) bodu iii).

zásady, kterými je třeba se řídit v případě výsledků v oblasti životního prostředí, sociální oblasti nebo v oblasti správy a řízení, jak je uvedeno v odst. 2 písm. b) bodu iii).

| bb) | ke každému tématu, o němž je v tomto článku zmínka, seznam produktů, ke kterým se vztahují. |
| --- | --- |

bb)

bb)

ke každému tématu, o němž je v tomto článku zmínka, seznam produktů, ke kterým se vztahují.

ke každému tématu, o němž je v tomto článku zmínka, seznam produktů, ke kterým se vztahují.

Návrhy regulačních technických norem musí zohlednit různé typy investičních produktů
  a činnost, která již byla vykonána na základě směrnic [MiFID], [IMD], směrnice 2003/71/ES, směrnice 2009/138/ES a směrnice 2009/65/ES, která zavádí sdělení klíčových informací pro investory pro SKIPCP
  .

a činnost, která již byla vykonána na základě směrnic [MiFID], [IMD], směrnice 2003/71/ES, směrnice 2009/138/ES a směrnice 2009/65/ES, která zavádí sdělení klíčových informací pro investory pro SKIPCP

Evropské orgány dohledu předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do [...].

Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy
  uvedené v prvním pododstavci
  v souladu s postupem stanoveným v článcích 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, v článcích 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a v článcích 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.

uvedené v prvním pododstavci

Článek 8a

Článek 8a

Označení složitých produktů

Označení složitých produktů

1.
     
  Investiční produkty vystavené jednomu či více rizikům uvedeným v odstavci 2 mají v horní části první strany sdělení klíčových informací jasně viditelným písmem uvedeno toto upozornění:

1.

Investiční produkty vystavené jednomu či více rizikům uvedeným v odstavci 2 mají v horní části první strany sdělení klíčových informací jasně viditelným písmem uvedeno toto upozornění:

„Označení složitých produktů: Tento produkt se považuje za velice složitý a nemusí být vhodný pro všechny retailové investory.“

2.
     
  Má se za to, že investiční produkty nejsou určeny pro retailové investory, je-li splněna jedna či více z těchto podmínek:

2.

Má se za to, že investiční produkty nejsou určeny pro retailové investory, je-li splněna jedna či více z těchto podmínek:

| a) | poměr rizik a výnosů je prezentován příliš složitě; |
| --- | --- |

a)

a)

poměr rizik a výnosů je prezentován příliš složitě;

poměr rizik a výnosů je prezentován příliš složitě;

| b) | produkt investuje do podkladových aktiv, do nichž neprofesionální investoři běžně neinvestují; |
| --- | --- |

b)

b)

produkt investuje do podkladových aktiv, do nichž neprofesionální investoři běžně neinvestují;

produkt investuje do podkladových aktiv, do nichž neprofesionální investoři běžně neinvestují;

| c) | poměr rizik a výnosů je podmíněn tím, že současně dojde ke dvěma či více událostem souvisejícím s nejméně dvěma třídami aktiv; |
| --- | --- |

c)

c)

poměr rizik a výnosů je podmíněn tím, že současně dojde ke dvěma či více událostem souvisejícím s nejméně dvěma třídami aktiv;

poměr rizik a výnosů je podmíněn tím, že současně dojde ke dvěma či více událostem souvisejícím s nejméně dvěma třídami aktiv;

| d) | k výpočtu konečné návratnosti investice se používá řada různých mechanismů, což vytváří větší riziko nepochopení ze strany retailového investora; |
| --- | --- |

d)

d)

k výpočtu konečné návratnosti investice se používá řada různých mechanismů, což vytváří větší riziko nepochopení ze strany retailového investora;

k výpočtu konečné návratnosti investice se používá řada různých mechanismů, což vytváří větší riziko nepochopení ze strany retailového investora;

| e) | zhodnocení investice zahrnuje zvýhodňující prvky, které využívají určitých logických tendencí chování retailového investora, např. se nabízí „lákavá“ pevná míra, po níž následuje mnohem vyšší pohyblivá podmíněná míra, nebo iterativní vzorec; |
| --- | --- |

e)

e)

zhodnocení investice zahrnuje zvýhodňující prvky, které využívají určitých logických tendencí chování retailového investora, např. se nabízí „lákavá“ pevná míra, po níž následuje mnohem vyšší pohyblivá podmíněná míra, nebo iterativní vzorec;

zhodnocení investice zahrnuje zvýhodňující prvky, které využívají určitých logických tendencí chování retailového investora, např. se nabízí „lákavá“ pevná míra, po níž následuje mnohem vyšší pohyblivá podmíněná míra, nebo iterativní vzorec;

| f) | globální riziko finančního produktu, měřené jeho měsíční hodnotou v riziku vypočítanou v rámci 99 % intervalu spolehlivosti v době uskutečnění obchodu, je vyšší než 20 %. |
| --- | --- |

f)

f)

globální riziko finančního produktu, měřené jeho měsíční hodnotou v riziku vypočítanou v rámci 99 % intervalu spolehlivosti v době uskutečnění obchodu, je vyšší než 20 %.

globální riziko finančního produktu, měřené jeho měsíční hodnotou v riziku vypočítanou v rámci 99 % intervalu spolehlivosti v době uskutečnění obchodu, je vyšší než 20 %.

3.
     
  Evropské orgány dohledu vytvoří pokyny týkající se podmínek uvedených v odstavci 2.

3.

Evropské orgány dohledu vytvoří pokyny týkající se podmínek uvedených v odstavci 2.

Evropské orgány dohledu předloží takové návrhy regulačních technických norem Komisi nejpozději do ... [6 měsíců po zveřejnění v Úředním věstníku].

Evropské orgány dohledu předloží takové návrhy regulačních technických norem Komisi nejpozději do ... [6 měsíců po zveřejnění v Úředním věstníku].

Komisi jsou svěřeny pravomoci k přijetí regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.

Komisi jsou svěřeny pravomoci k přijetí regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.

Článek 9

Článek 9

Propagační sdělení ▌o investičním produktu nesmí obsahovat prohlášení popírající informace uvedené ve sdělení klíčových informací ani informace snižující význam sdělení klíčových informací. Propagační sdělení

  musí informovat

  o tom, že sdělení klíčových informací je
  zveřejněno na oficiálních internetových stránkách příslušného orgánu, kde je na ně přímý odkaz
  .
  Tištěnou verzi je na žádost možno bezplatně zaslat výrobci nebo prodejcům investičních produktů
  .

Propagační sdělení

musí informovat

o tom

zveřejněno na oficiálních internetových stránkách příslušného orgánu, kde je na ně přímý odkaz

Tištěnou verzi je na žádost možno bezplatně zaslat výrobci nebo prodejcům investičních produktů

Článek 10

Článek 10

1.   Tvůrce investičního produktu podrobuje informace obsažené ve sdělení klíčových informací pravidelné revizi, a pokud z této revize vyplyne potřeba
  věcné
  změny, sdělení klíčových informací upraví
  v souladu s článkem 8, především pokud produkt prošel věcně zásadními změnami, zejména s ohledem na posouzení rizik nebo vytvoření hodnoty při řízení investic a relevantní riziko v rámci řízení investic, a bez prodlení revidovanou verzi zpřístupní
  .
  Tato revize zahrnuje použití standardů vymezených ve sděleních klíčových informací o investičním produktu, z nichž vyplývá potřeba změny. Tyto skutečnosti by měly být jasně, stručně a srozumitelně uvedeny v popisné části roční zprávy, jejíž součástí je věrné a poctivé shrnutí výsledků investičních aktiv, celková souhrnná částka, náklady, strategie řízení investice, vytváření hodnoty při řízení investic a vznik příslušných rizik při řízení investic, včetně standardů vymezených ve sděleních klíčových informací o investičním produktu.

věcné

v souladu s článkem 8, především pokud produkt prošel věcně zásadními změnami, zejména s ohledem na posouzení rizik nebo vytvoření hodnoty při řízení investic a relevantní riziko v rámci řízení investic, a bez prodlení revidovanou verzi zpřístupní

Tato revize zahrnuje použití standardů vymezených ve sděleních klíčových informací o investičním produktu, z nichž vyplývá potřeba změny. Tyto skutečnosti by měly být jasně, stručně a srozumitelně uvedeny v popisné části roční zprávy, jejíž součástí je věrné a poctivé shrnutí výsledků investičních aktiv, celková souhrnná částka, náklady, strategie řízení investice, vytváření hodnoty při řízení investic a vznik příslušných rizik při řízení investic, včetně standardů vymezených ve sděleních klíčových informací o investičním produktu.

2.   Komise je oprávněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro kontrolu informací obsažených ve sdělení klíčových informací a pro úpravy sdělení klíčových informací,
  a to s ohledem na povahu daného investičního produktu
  , pokud jde o:

a to s ohledem na povahu daného investičního produktu

| a) | podmínky a frekvenci kontroly informací obsažených ve sdělení klíčových informací; |
| --- | --- |

a)

podmínky a frekvenci kontroly informací obsažených ve sdělení klíčových informací;

| b) | podmínky, za kterých je nutno informace obsažené ve sdělení klíčových informací upravit a za kterých je povinné nebo možné upravené sdělení klíčových informací znovu zveřejnit
  a redistribuovat
  ; |
| --- | --- |

b)

podmínky, za kterých je nutno informace obsažené ve sdělení klíčových informací upravit a za kterých je povinné nebo možné upravené sdělení klíčových informací znovu zveřejnit
  a redistribuovat
  ;

a redistribuovat

| c) | konkrétní podmínky, za kterých je nutno kontrolovat informace obsažené ve sdělení klíčových informací, případně upravit sdělení klíčových informací v případě, že investiční produkt není retailovým investorům k dispozici nepřetržitě; |
| --- | --- |

c)

konkrétní podmínky, za kterých je nutno kontrolovat informace obsažené ve sdělení klíčových informací, případně upravit sdělení klíčových informací v případě, že investiční produkt není retailovým investorům k dispozici nepřetržitě;

| d) | okolnosti
  odkazující na samotný produkt nebo na tržní podmínky
  , za kterých mají být retailoví investoři informováni o upraveném sdělení klíčových informací o investičním produktu, který zakoupili. |
| --- | --- |

d)

okolnosti
  odkazující na samotný produkt nebo na tržní podmínky
  , za kterých mají být retailoví investoři informováni o upraveném sdělení klíčových informací o investičním produktu, který zakoupili.

odkazující na samotný produkt nebo na tržní podmínky

Článek 11

Článek 11

1.   
  Klíčové informace pro investory představují předsmluvní informace. Musí být tedy pravdivé, jasné a nezavádějící
  .
  Spočívají ve sdělení klíčových informací a musí být v souladu s veškerými závaznými smluvními dokumenty, s relevantními částmi nabídek a s podmínkami investičního produktu.
  Pokud tvůrce investičního produktu vytvořil sdělení klíčových informací, které není v souladu s požadavky
  tohoto nařízení a
  na které se retailový investor při rozhodování o investici spolehl, může retailový investor vznést vůči tvůrci daného investičního produktu nárok na náhradu případné škody, která byla danému retailovému investorovi způsobena použitím sdělení klíčových informací,
  a může případně investiční produkt vrátit a žádat kompenzaci ztrát
  .
  Pokud subjekt prodávající investiční produkty vytvořil přílohu ke sdělení klíčových informací, která není v souladu s požadavky tohoto nařízení a na které se retailový investor při rozhodování o investici spolehl, může daný retailový investor vznést vůči subjektu prodávajícímu investiční produkty nárok na náhradu případné škody, která byla danému retailovému investorovi způsobena použitím uvedené přílohy, a může případně investiční produkt vrátit a žádat kompenzaci ztrát
  .

Klíčové informace pro investory představují předsmluvní informace. Musí být tedy pravdivé, jasné a nezavádějící

Spočívají ve sdělení klíčových informací a musí být v souladu s veškerými závaznými smluvními dokumenty, s relevantními částmi nabídek a s podmínkami investičního produktu.

tohoto nařízení a

a může případně investiční produkt vrátit a žádat kompenzaci ztrát

Pokud subjekt prodávající investiční produkty vytvořil přílohu ke sdělení klíčových informací, která není v souladu s požadavky tohoto nařízení a na které se retailový investor při rozhodování o investici spolehl, může daný retailový investor vznést vůči subjektu prodávajícímu investiční produkty nárok na náhradu případné škody, která byla danému retailovému investorovi způsobena použitím uvedené přílohy, a může případně investiční produkt vrátit a žádat kompenzaci ztrát

2.   Pokud retailový investor prokazatelně utrpí ztrátu
  a prokáže, že zjištěné

  informace obsažené ve sdělení klíčových informací
  byly zavádějící
  , je tvůrce investičního produktu
  nebo subjekt prodávající investiční produkt
  povinen prokázat, že sdělení klíčových informací bylo vypracováno v souladu s články 6, 7 a 8 tohoto nařízení.
  Občanskoprávní odpovědnost tvůrce investičních produktů může v takových případech vzniknout na základě sdělení klíčových informací, včetně jeho případných překladů.

a prokáže, že zjištěné

informace obsažené

byly zavádějící

nebo subjekt prodávající investiční produkt

Občanskoprávní odpovědnost tvůrce investičních produktů může v takových případech vzniknout na základě sdělení klíčových informací, včetně jeho případných překladů.

3.   
  Tvůrce produktu má odpovědnost podle občanského práva, pokud retailový investor utrpí ztrátu v důsledku toho, že se spolehl na sdělení klíčových informací, které nesplňovalo požadavky výše uvedených odstavců 1 nebo 2
  .
  Tuto odpovědnost nelze omezit ani se jí zříci smluvními ustanoveními, ani na základě souhlasu příslušného orgánu
  .

Tvůrce produktu má odpovědnost podle občanského práva, pokud retailový investor utrpí ztrátu v důsledku toho, že se spolehl na sdělení klíčových informací, které nesplňovalo požadavky výše uvedených odstavců 1 nebo 2

Tuto odpovědnost nelze omezit ani se jí zříci smluvními ustanoveními, ani na základě souhlasu příslušného orgánu

ODDÍL III

ODDÍL III

POSKYTNUTÍ SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ

POSKYTNUTÍ SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ

Článek 12

Článek 12

1.   Subjekt prodávající investiční produkt retailovým investorům je povinen poskytnout jim sdělení klíčových informací
  sestavené tvůrcem investičních produktů bez prodlení a
  v dostatečném předstihu před
  přijetím jakéhokoli závazku

  v souvislosti s daným investičním produktem.
  Je-li klientovi doporučen investiční produkt, musí mu být neprodleně předloženo sdělení klíčových informací.

sestavené tvůrcem investičních produktů bez prodlení a

přijetím jakéhokoli závazku

v souvislosti s daným investičním produktem

Je-li klientovi doporučen investiční produkt, musí mu být neprodleně předloženo sdělení klíčových informací.

1a.
     
  Subjekt předem obdrží písemné svolení tvůrce investičního produktu ke sdělení klíčových informací retailovému investorovi. Takovéto svolení může dát tvůrce daného investičního produktu na neurčito, na omezenou dobu nebo za jiných podmínek. Nejsou-li uvedené podmínky splněny, předpokládá se, že toto svolení nebylo pro účely tohoto odstavce uděleno.

1a.

Subjekt předem obdrží písemné svolení tvůrce investičního produktu ke sdělení klíčových informací retailovému investorovi. Takovéto svolení může dát tvůrce daného investičního produktu na neurčito, na omezenou dobu nebo za jiných podmínek. Nejsou-li uvedené podmínky splněny, předpokládá se, že toto svolení nebylo pro účely tohoto odstavce uděleno.

1b
  .   
  Retailový investor potvrdí v psané nebo elektronické podobě, že sdělení klíčových informací převzal
  .

1b

Retailový investor potvrdí v psané nebo elektronické podobě, že sdělení klíčových informací převzal

2.   Subjekt prodávající investiční produkt odchylně od odstavce 1
  a v souladu s čl. 13 odst. 5 poskytne ještě před uzavřením transakce
  retailovému investorovi adresu
  oficiálních internetových stránek, na kterých lze nalézt
  sdělení klíčových informací, pokud:

a v souladu s čl. 13 odst. 5 poskytne ještě před uzavřením transakce

oficiálních internetových stránek, na kterých lze nalézt

| a) | se retailový investor rozhodne transakci uzavřít za použití dálkových komunikačních prostředků, pokud: |
| --- | --- |

a)

se retailový investor rozhodne transakci uzavřít za použití dálkových komunikačních prostředků, pokud:

| b) | sdělení klíčových informací nelze poskytnout v souladu s odstavcem 1; ▌ |
| --- | --- |

b)

sdělení klíčových informací nelze poskytnout v souladu s odstavcem 1; ▌

| ba) | retailový investor požádá o sdělení klíčových informací ihned po uzavření transakce, než aby se transakce zdržela proto, aby obdržel tento dokument předem
  .
  Subjekt prodávající investiční produkt, popř. poskytující poradenství, tuto možnost nenabídne dříve, než o to retailový investor požádá; |
| --- | --- |

ba)

ba)

retailový investor požádá o sdělení klíčových informací ihned po uzavření transakce, než aby se transakce zdržela proto, aby obdržel tento dokument předem
  .
  Subjekt prodávající investiční produkt, popř. poskytující poradenství, tuto možnost nenabídne dříve, než o to retailový investor požádá;

retailový investor požádá o sdělení klíčových informací ihned po uzavření transakce, než aby se transakce zdržela proto, aby obdržel tento dokument předem

Subjekt prodávající investiční produkt, popř. poskytující poradenství, tuto možnost nenabídne dříve, než o to retailový investor požádá;

| c) | subjekt prodávající investiční produkt retailového investora o této skutečnosti informoval. |
| --- | --- |

c)

subjekt prodávající investiční produkt retailového investora o této skutečnosti informoval.

3.   Pokud je provedeno několik po sobě následujících transakcí týkajících se téhož investičního produktu jménem retailového investora v souladu s pokyny, které tento
  retailový
  investor zadá subjektu prodávajícímu daný investiční produkt před první transakcí, vztahuje se povinnost poskytnout sdělení klíčových informací podle odstavce 1 pouze na první transakci
  za předpokladu, že sdělení klíčových informací nebylo od první transakce aktualizováno nebo není k dispozici nová roční zpráva
  .

retailový

za předpokladu, že sdělení klíčových informací nebylo od první transakce aktualizováno nebo není k dispozici nová roční zpráva

4.   Komisi je v souladu s článkem 23 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, které stanoví:

| a) | podmínky pro splnění požadavku včasného poskytnutí sdělení klíčových informací, jak je stanoveno v odstavci 1; |
| --- | --- |

a)

podmínky pro splnění požadavku včasného poskytnutí sdělení klíčových informací, jak je stanoveno v odstavci 1;

| b) | způsob a lhůtu poskytnutí sdělení klíčových informací v souladu s odstavcem 2. |
| --- | --- |

b)

způsob a lhůtu poskytnutí sdělení klíčových informací v souladu s odstavcem 2.

Článek 13

Článek 13

1.   Subjekt prodávající investiční produkt poskytne sdělení klíčových informací
  předtím, než je s retailovým investorem uzavřena závazná dohoda, a
  bezplatně.
  Tištěná kopie se poskytuje bezplatně, pokud se doporučení k investici či zprostředkující služba poskytuje osobně.

předtím, než je s retailovým investorem uzavřena závazná dohoda, a

Tištěná kopie se poskytuje bezplatně, pokud se doporučení k investici či zprostředkující služba poskytuje osobně.

2.   Subjekt
  poskytující poradenství ohledně investičního produktu nebo
  prodávající investiční produkt
  či zprostředkující prodej investičního produktu
  poskytne sdělení klíčových informací retailovému investorovi na jednom z těchto nosičů,
  které jsou pro dotčeného retailového investora skutečně dostupné
  :

poskytující poradenství ohledně investičního produktu nebo

či zprostředkující prodej investičního produktu

které jsou pro dotčeného retailového investora skutečně dostupné

| a) | na papíře; |
| --- | --- |

a)

na papíře;

| b) | na jiném trvalém nosiči než na papíře, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 4; nebo |
| --- | --- |

b)

na jiném trvalém nosiči než na papíře, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 4; nebo

| c) | prostřednictvím internetových stránek, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 5. |
| --- | --- |

c)

prostřednictvím internetových stránek, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 5.

3.   Avšak pokud je sdělení klíčových informací poskytnuto na jiném trvalém nosiči než na papíře nebo prostřednictvím internetových stránek, retailovým investorům se na vyžádání a bezplatně poskytne papírová kopie.

4.   Sdělení klíčových informací lze poskytnout na trvalém nosiči jiném než na papíře, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | užití trvalého nosiče je vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi subjektem
  poskytujícím poradenství ohledně investičního produktu nebo
  prodávajícím investiční produkt
  či zprostředkujícím prodej investičního produktu
  a retailovým investorem; a |
| --- | --- |

a)

užití trvalého nosiče je vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi subjektem
  poskytujícím poradenství ohledně investičního produktu nebo
  prodávajícím investiční produkt
  či zprostředkujícím prodej investičního produktu
  a retailovým investorem; a

poskytujícím poradenství ohledně investičního produktu nebo

či zprostředkujícím prodej investičního produktu

| b) | retailový investor měl možnost zvolit si informace na papíře nebo na trvalém nosiči, a zvolil si druhou možnost. |
| --- | --- |

b)

retailový investor měl možnost zvolit si informace na papíře nebo na trvalém nosiči, a zvolil si druhou možnost.

5.   Sdělení klíčových informací je možné poskytnout prostřednictvím internetových stránek, pokud budou tyto informace určeny osobně retailovému investorovi, nebo budou splněny tyto podmínky:

| a) | poskytnutí sdělení klíčových informací pro investory prostřednictvím internetových stránek je vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi subjektem
  poskytujícím poradenství ohledně investičního produktu nebo
  prodávajícím investiční produkt
  či zprostředkujícím prodej investičního produktu
  a retailovým investorem; |
| --- | --- |

a)

poskytnutí sdělení klíčových informací pro investory prostřednictvím internetových stránek je vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi subjektem
  poskytujícím poradenství ohledně investičního produktu nebo
  prodávajícím investiční produkt
  či zprostředkujícím prodej investičního produktu
  a retailovým investorem;

poskytujícím poradenství ohledně investičního produktu nebo

či zprostředkujícím prodej investičního produktu

| b) | retailový investor souhlasil s poskytnutím sdělení klíčových informací prostřednictvím internetových stránek; |
| --- | --- |

b)

retailový investor souhlasil s poskytnutím sdělení klíčových informací prostřednictvím internetových stránek;

| c) | retailový investor byl elektronickou cestou informován o adrese internetových stránek a o umístění na internetových stránkách, kde lze sdělení klíčových informací nalézt; |
| --- | --- |

c)

retailový investor byl elektronickou cestou informován o adrese internetových stránek a o umístění na internetových stránkách, kde lze sdělení klíčových informací nalézt;

| d) | pokud bylo sdělení klíčových informací revidováno podle článku 10,
  jeho nejnovější verze
  je
  poskytnuta
  rovněž retailovému investorovi;
  retailovému investorovi jsou na jeho žádost poskytnuty také předchozí verze; |
| --- | --- |

d)

pokud bylo sdělení klíčových informací revidováno podle článku 10,
  jeho nejnovější verze
  je
  poskytnuta
  rovněž retailovému investorovi;
  retailovému investorovi jsou na jeho žádost poskytnuty také předchozí verze;

jeho nejnovější verze

poskytnuta

retailovému investorovi jsou na jeho žádost poskytnuty také předchozí verze;

| e) | je zajištěno, že sdělení klíčových informací je přístupné na těchto internetových stránkách po tak dlouhou dobu, jakou investor přiměřeně potřebuje k jejich prohlédnutí. |
| --- | --- |

e)

je zajištěno, že sdělení klíčových informací je přístupné na těchto internetových stránkách po tak dlouhou dobu, jakou investor přiměřeně potřebuje k jejich prohlédnutí.

6.   Pro účely odstavce 4 a 5 platí, že poskytnutí informací na trvalém nosiči jiném než na papíře nebo prostřednictvím internetových stránek se považuje za vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi subjektem prodávajícím investiční produkt a retailovým investorem, jestliže má retailový investor prokazatelně pravidelný přístup na internet. Za důkaz se považuje e-mailová adresa, kterou retailový investor poskytl pro účely realizace daného obchodu.

KAPITOLA II a

KAPITOLA II a

ZÁSAHY U PRODUKTŮ

ZÁSAHY U PRODUKTŮ

Článek 13a

Článek 13a

Pravomoci evropských orgánů dohledu zasáhnout

Pravomoci evropských orgánů dohledu zasáhnout

1.
     
  V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 nebo nařízení (EU) č. 1095/2010 evropské orgány dohledu sledují investiční produkty nebo finanční nástroje, které jsou uváděny na trh, distribuovány či prodávány v Unii. Evropské orgány dohledu mohou ve spolupráci s příslušnými orgány prověřovat nové investiční produkty nebo finanční nástroje před jejich uvedením na trh, distribucí nebo prodejem v Unii.

1.

V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 nebo nařízení (EU) č. 1095/2010 evropské orgány dohledu sledují investiční produkty nebo finanční nástroje, které jsou uváděny na trh, distribuovány či prodávány v Unii. Evropské orgány dohledu mohou ve spolupráci s příslušnými orgány prověřovat nové investiční produkty nebo finanční nástroje před jejich uvedením na trh, distribucí nebo prodejem v Unii.

2.
     
  V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 nebo nařízení (EU) č. 1095/2010 může evropský orgán dohledu, pokud se rozumně domnívá, že jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 3 a 4 tohoto článku, v Unii dočasně zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci či prodej investičních produktů nebo finančních nástrojů.

2.

V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 nebo nařízení (EU) č. 1095/2010 může evropský orgán dohledu, pokud se rozumně domnívá, že jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 3 a 4 tohoto článku, v Unii dočasně zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci či prodej investičních produktů nebo finančních nástrojů.

Evropský orgán dohledu může upřesnit, za jakých okolností se zákaz či omezení použijí a za jakých okolností podléhají výjimkám.

Evropský orgán dohledu může upřesnit, za jakých okolností se zákaz či omezení použijí a za jakých okolností podléhají výjimkám.

3.
     
  Evropský orgán dohledu přijme rozhodnutí podle odstavce 2, pouze pokud jsou splněny všechny následující podmínky:

3.

Evropský orgán dohledu přijme rozhodnutí podle odstavce 2, pouze pokud jsou splněny všechny následující podmínky:

| a) | navržené opatření řeší významnou hrozbu pro ochranu retailových investorů či řádné fungování a integritu finančních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části; |
| --- | --- |

a)

a)

navržené opatření řeší významnou hrozbu pro ochranu retailových investorů či řádné fungování a integritu finančních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;

navržené opatření řeší významnou hrozbu pro ochranu retailových investorů či řádné fungování a integritu finančních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;

| b) | hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost; |
| --- | --- |

b)

b)

hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost;

hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost;

| c) | příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně. |
| --- | --- |

c)

c)

příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.

příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.

V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může evropský orgán dohledu stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 2.

V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může evropský orgán dohledu stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 2.

4.
     
  Při přijímání opatření podle tohoto článku vezme evropský orgán dohledu v úvahu, v jakém rozsahu opatření:

4.

Při přijímání opatření podle tohoto článku vezme evropský orgán dohledu v úvahu, v jakém rozsahu opatření:

| a) | nemá škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na retailové investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření; ani |
| --- | --- |

a)

a)

nemá škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na retailové investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření; ani

nemá škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na retailové investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření; ani

| b) | nevytváří riziko regulační arbitráže.



  Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 13b, může evropský orgán dohledu přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 2, aniž by vydával stanovisko, jak ukládá článek 13c. |
| --- | --- |

b)

b)

nevytváří riziko regulační arbitráže.

nevytváří riziko regulační arbitráže.

Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 13b, může evropský orgán dohledu přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 2, aniž by vydával stanovisko, jak ukládá článek 13c.

5.
     
  Než evropský orgán dohledu rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.

5.

Než evropský orgán dohledu rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.

6.
     
  Evropský orgán dohledu před přijetím rozhodnutí podle odstavce 2 oznámí svůj záměr stanovit zákaz nebo omezení investičního produktu či finančního nástroje, pokud nedojde k určitým změnám v rysech investičního produktu nebo finančního nástroje ve stanovené lhůtě.

6.

Evropský orgán dohledu před přijetím rozhodnutí podle odstavce 2 oznámí svůj záměr stanovit zákaz nebo omezení investičního produktu či finančního nástroje, pokud nedojde k určitým změnám v rysech investičního produktu nebo finančního nástroje ve stanovené lhůtě.

7.
     
  Každý evropský orgán dohledu zveřejní na svých internetových stránkách oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení upřesňuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po zveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.

7.

Každý evropský orgán dohledu zveřejní na svých internetových stránkách oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení upřesňuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po zveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.

8.
     
  Zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 2 přezkoumávají příslušné evropské orgány dohledu v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li zákaz nebo omezení obnoveno po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty, jeho platnost skončí.

8.

Zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 2 přezkoumávají příslušné evropské orgány dohledu v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li zákaz nebo omezení obnoveno po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty, jeho platnost skončí.

9.
     
  Opatření přijaté evropskými orgány dohledu podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.

9.

Opatření přijaté evropskými orgány dohledu podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.

10.
     
  Komise v souladu s článkem 23 přijme akty v přenesené pravomoci vymezující kritéria a faktory, které evropské orgány dohledu zohlední při určování toho, zda nastaly hrozby pro ochranu retailových investorů nebo pro řádné fungování a integritu finančních trhů a pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, jak je uvedeno v odst. 2 písm. a). Tyto akty v přenesené pravomoci zajistí, aby evropské orgány dohledu případně mohly jednat preventivně a nemusely před přijetím opatření čekat, až bude investiční produkt nebo finanční nástroj uveden na trh, distribuován nebo prodán nebo až bude uskutečněn určitý typ činnosti či praktiky.

10.

Komise v souladu s článkem 23 přijme akty v přenesené pravomoci vymezující kritéria a faktory, které evropské orgány dohledu zohlední při určování toho, zda nastaly hrozby pro ochranu retailových investorů nebo pro řádné fungování a integritu finančních trhů a pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, jak je uvedeno v odst. 2 písm. a). Tyto akty v přenesené pravomoci zajistí, aby evropské orgány dohledu případně mohly jednat preventivně a nemusely před přijetím opatření čekat, až bude investiční produkt nebo finanční nástroj uveden na trh, distribuován nebo prodán nebo až bude uskutečněn určitý typ činnosti či praktiky.

Článek 13b

Článek 13b

Zásahy příslušných orgánů u produktů

Zásahy příslušných orgánů u produktů

1.
     
  Tvůrci investičních produktů předloží sdělení klíčových informací týkající se jejich investičního produktu příslušnému orgánu, který reguluje tento produkt v členském státě, v němž je uveden na trh, distribuován nebo prodáván.

1.

Tvůrci investičních produktů předloží sdělení klíčových informací týkající se jejich investičního produktu příslušnému orgánu, který reguluje tento produkt v členském státě, v němž je uveden na trh, distribuován nebo prodáván.

2.
     
  Tvůrci investičních produktů předloží aktualizace sdělení klíčových informací, v nichž jsou provedeny věcně významné změny podle definice evropských orgánů dohledu, příslušnému orgánu, který reguluje tento produkt v členském státě, v němž je uveden na trh, distribuován nebo prodáván.

2.

Tvůrci investičních produktů předloží aktualizace sdělení klíčových informací, v nichž jsou provedeny věcně významné změny podle definice evropských orgánů dohledu, příslušnému orgánu, který reguluje tento produkt v členském státě, v němž je uveden na trh, distribuován nebo prodáván.

3.
     
  Příslušný orgán může zajistit soulad obsahu sdělení klíčových informací s ustanoveními kapitoly II tohoto nařízení ještě předtím, než je investiční produkt uveden na trh, distribuován nebo prodáván,.

3.

Příslušný orgán může zajistit soulad obsahu sdělení klíčových informací s ustanoveními kapitoly II tohoto nařízení ještě předtím, než je investiční produkt uveden na trh, distribuován nebo prodáván,.

4.
     
  Příslušný orgán může prověřovat nové investiční produkty nebo finanční nástroje před jejich uvedením na trh, distribucí nebo prodejem v členském státě nebo z členského státu.

4.

Příslušný orgán může prověřovat nové investiční produkty nebo finanční nástroje před jejich uvedením na trh, distribucí nebo prodejem v členském státě nebo z členského státu.

5.
     
  Příslušný orgán může v tomto členském státě nebo z tohoto členského státu zakázat či omezit:

5.

Příslušný orgán může v tomto členském státě nebo z tohoto členského státu zakázat či omezit:

| a) | uvádění na trh, distribuci či prodej investičních produktů nebo finančních nástrojů; |
| --- | --- |

a)

a)

uvádění na trh, distribuci či prodej investičních produktů nebo finančních nástrojů;

uvádění na trh, distribuci či prodej investičních produktů nebo finančních nástrojů;

| b) | určitý typ finanční činnosti či praktiky. |
| --- | --- |

b)

b)

určitý typ finanční činnosti či praktiky.

určitý typ finanční činnosti či praktiky.

6.
     
  Příslušný orgán může přijmout opatření uvedené v odstavci 6, pokud se rozumně domnívá, že:

6.

Příslušný orgán může přijmout opatření uvedené v odstavci 6, pokud se rozumně domnívá, že:

| a) | investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje vážnou hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části v rámci jednoho či více členských států, a to i prostřednictvím uvádění na trh, distribuce, odměňování nebo poskytování pobídek vztahujících se k investičnímu produktu či finančnímu nástroji; |
| --- | --- |

a)

a)

investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje vážnou hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části v rámci jednoho či více členských států, a to i prostřednictvím uvádění na trh, distribuce, odměňování nebo poskytování pobídek vztahujících se k investičnímu produktu či finančnímu nástroji;

investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje vážnou hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části v rámci jednoho či více členských států, a to i prostřednictvím uvádění na trh, distribuce, odměňování nebo poskytování pobídek vztahujících se k investičnímu produktu či finančnímu nástroji;

| b) | derivátový produkt má nepříznivý dopad na mechanismus tvorby cen na základním trhu; |
| --- | --- |

b)

b)

derivátový produkt má nepříznivý dopad na mechanismus tvorby cen na základním trhu;

derivátový produkt má nepříznivý dopad na mechanismus tvorby cen na základním trhu;

| c) | stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost či praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil ani zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků; |
| --- | --- |

c)

c)

stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost či praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil ani zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků;

stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na investiční produkt, finanční nástroj nebo činnost či praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil ani zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků;

| d) | opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených retailových investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na retailové investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat finanční nástroj či činnost nebo z nich mít prospěch; |
| --- | --- |

d)

d)

opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených retailových investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na retailové investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat finanční nástroj či činnost nebo z nich mít prospěch;

opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených retailových investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na retailové investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat finanční nástroj či činnost nebo z nich mít prospěch;

| e) | příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout; a |
| --- | --- |

e)

e)

příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout; a

příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout; a

| f) | opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu. |
| --- | --- |

f)

f)

opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu.

opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu.

V případě, že jsou splněny podmínky stanovené v prvním pododstavci, může příslušný orgán uložit zákaz nebo omezení investičního produktu nebo finančního nástroje uvedeného na trh, distribuovaného nebo prodávaného klientům v daném členském státě nebo z daného členského státu.

V případě, že jsou splněny podmínky stanovené v prvním pododstavci, může příslušný orgán uložit zákaz nebo omezení investičního produktu nebo finančního nástroje uvedeného na trh, distribuovaného nebo prodávaného klientům v daném členském státě nebo z daného členského státu.

Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.

Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.

7.
     
  Příslušný orgán před přijetím rozhodnutí dle odstavce 5 oznámí svůj záměr stanovit zákaz nebo omezení investičního produktu či finančního nástroje, pokud nedojde k určitým změnám v rysech investičního produktu nebo finančního nástroje ve stanovené lhůtě.

7.

Příslušný orgán před přijetím rozhodnutí dle odstavce 5 oznámí svůj záměr stanovit zákaz nebo omezení investičního produktu či finančního nástroje, pokud nedojde k určitým změnám v rysech investičního produktu nebo finančního nástroje ve stanovené lhůtě.

8.
     
  Příslušný orgán nestanoví zákaz či omezení podle tohoto článku, pokud nejméně jeden měsíc před přijetím opatření všem ostatním zapojeným příslušným orgánům a evropským orgánům dohledu písemně nebo prostřednictvím jiného komunikačního prostředku dohodnutého mezi orgány neoznámil podrobnosti o:

8.

Příslušný orgán nestanoví zákaz či omezení podle tohoto článku, pokud nejméně jeden měsíc před přijetím opatření všem ostatním zapojeným příslušným orgánům a evropským orgánům dohledu písemně nebo prostřednictvím jiného komunikačního prostředku dohodnutého mezi orgány neoznámil podrobnosti o:

| a) | finančním nástroji nebo činnosti nebo praktice, které se navrhované opatření týká; |
| --- | --- |

a)

a)

finančním nástroji nebo činnosti nebo praktice, které se navrhované opatření týká;

finančním nástroji nebo činnosti nebo praktice, které se navrhované opatření týká;

| b) | přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku; a |
| --- | --- |

b)

b)

přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku; a

přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku; a

| c) | důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 6. |
| --- | --- |

c)

c)

důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 6.

důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 6.

9.
     
  Pokud by čas potřebný pro konzultaci v souladu s odst. 3 písm. e) a odklad o jeden měsíc uvedený v odstavci 8 mohly spotřebitelům způsobit nevratné škody, může příslušný orgán přijmout dočasné opatření podle tohoto článku, a to na dobu nejvýše tří měsíců. V takovém případě příslušný orgán okamžitě uvědomí veškeré další orgány a evropské orgány dohledu o podniknutých krocích.

9.

Pokud by čas potřebný pro konzultaci v souladu s odst. 3 písm. e) a odklad o jeden měsíc uvedený v odstavci 8 mohly spotřebitelům způsobit nevratné škody, může příslušný orgán přijmout dočasné opatření podle tohoto článku, a to na dobu nejvýše tří měsíců. V takovém případě příslušný orgán okamžitě uvědomí veškeré další orgány a evropské orgány dohledu o podniknutých krocích.

10.
     
  Příslušný orgán na svých internetových stránkách zveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit zákaz nebo omezení uvedené v odstavci 5. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení, okamžik po zveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku, a důkazy, podle nichž je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 6. Zákaz nebo omezení se týká pouze opatření přijatých po zveřejnění oznámení.

10.

Příslušný orgán na svých internetových stránkách zveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit zákaz nebo omezení uvedené v odstavci 5. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení, okamžik po zveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku, a důkazy, podle nichž je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 6. Zákaz nebo omezení se týká pouze opatření přijatých po zveřejnění oznámení.

11.
     
  Příslušný orgán zákaz nebo omezení zruší, jestliže podmínky v odstavci 6 již neplatí.

11.

Příslušný orgán zákaz nebo omezení zruší, jestliže podmínky v odstavci 6 již neplatí.

12.
     
  Komise v souladu s článkem 23 přijme akty v přenesené pravomoci upřesňující kritéria a faktory, které příslušné orgány zohlední při určování toho, zda nastaly hrozby pro ochranu investorů nebo pro řádné fungování a integritu finančních trhů a pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, jak je uvedeno v odst. 3 písm. a).

12.

Komise v souladu s článkem 23 přijme akty v přenesené pravomoci upřesňující kritéria a faktory, které příslušné orgány zohlední při určování toho, zda nastaly hrozby pro ochranu investorů nebo pro řádné fungování a integritu finančních trhů a pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, jak je uvedeno v odst. 3 písm. a).

Článek 13c

Článek 13c

Koordinační úloha evropských orgánů dohledu

Koordinační úloha evropských orgánů dohledu

1.
     
  Každý evropský orgán dohledu usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle článku 13b. Každý evropský orgán dohledu zejména zajistí, aby opatření přijatá příslušným orgánem byla odůvodněná a přiměřená a aby příslušné orgány zaujímaly, je-li to vhodné, konzistentní přístup.

1.

Každý evropský orgán dohledu usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle článku 13b. Každý evropský orgán dohledu zejména zajistí, aby opatření přijatá příslušným orgánem byla odůvodněná a přiměřená a aby příslušné orgány zaujímaly, je-li to vhodné, konzistentní přístup.

2.
     
  Poté, co obdrží oznámení podle článku 13b o opatření, které má být uloženo podle uvedeného článku, přijme evropský orgán dohledu stanovisko, v němž uvede, zda se domnívá, že jsou zákaz či omezení odůvodněné a přiměřené. Jestliže se evropský orgán dohledu domnívá, že je pro řešení rizika nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, rovněž to ve svém stanovisku uvede. Stanovisko je zveřejněno na internetových stránkách daného evropského orgánu dohledu.

2.

Poté, co obdrží oznámení podle článku 13b o opatření, které má být uloženo podle uvedeného článku, přijme evropský orgán dohledu stanovisko, v němž uvede, zda se domnívá, že jsou zákaz či omezení odůvodněné a přiměřené. Jestliže se evropský orgán dohledu domnívá, že je pro řešení rizika nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, rovněž to ve svém stanovisku uvede. Stanovisko je zveřejněno na internetových stránkách daného evropského orgánu dohledu.

3.
     
  Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem evropského orgánu dohledu podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu s tímto stanoviskem, ihned na svých internetových stránkách zveřejní oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou.

3.

Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem evropského orgánu dohledu podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu s tímto stanoviskem, ihned na svých internetových stránkách zveřejní oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou.

Článek 13d

Článek 13d

Zveřejnění poplatků a nákladů

Zveřejnění poplatků a nákladů

Subjekt prodávající investiční produkt poskytne v dokumentu, kterým není sdělení klíčových informací, následující informace:

Subjekt prodávající investiční produkt poskytne v dokumentu, kterým není sdělení klíčových informací, následující informace:

| 1. | Veškeré poplatky uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. c) musí být zveřejněny v úhrnné podobě. Nesmějí být zahrnuty jako součást investice, pokud se nacházejí v dolní úrovni struktury investice. |
| --- | --- |

1.

1.

Veškeré poplatky uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. c) musí být zveřejněny v úhrnné podobě. Nesmějí být zahrnuty jako součást investice, pokud se nacházejí v dolní úrovni struktury investice.

Veškeré poplatky uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. c) musí být zveřejněny v úhrnné podobě. Nesmějí být zahrnuty jako součást investice, pokud se nacházejí v dolní úrovni struktury investice.

| 2. | Poplatky za investiční poradenství nesmějí být stanoveny na základě paušální procentní sazby, ledaže s tím investor předem vysloví souhlas. Pokud je dohodnuta paušální procentní sazba, subjekt prodávající investiční produkt zveřejní v plném rozsahu, co to bude znamenat po celou dobu trvání investice, nebo po dobu, kterou požaduje investor. |
| --- | --- |

2.

2.

Poplatky za investiční poradenství nesmějí být stanoveny na základě paušální procentní sazby, ledaže s tím investor předem vysloví souhlas. Pokud je dohodnuta paušální procentní sazba, subjekt prodávající investiční produkt zveřejní v plném rozsahu, co to bude znamenat po celou dobu trvání investice, nebo po dobu, kterou požaduje investor.

Poplatky za investiční poradenství nesmějí být stanoveny na základě paušální procentní sazby, ledaže s tím investor předem vysloví souhlas. Pokud je dohodnuta paušální procentní sazba, subjekt prodávající investiční produkt zveřejní v plném rozsahu, co to bude znamenat po celou dobu trvání investice, nebo po dobu, kterou požaduje investor.

| 3. | Subjekt prodávající investiční produkt, popř. poskytující investorovi poradenství, předloží investorovi rozpis času, který strávil prací v rámci tohoto poradenství, a to ve formě časových úseků v minutách nebo hodinách, na které se bude uplatňovat hodinová sazba, pokud nebyla dohodnuta paušální procentní sazba podle odstavce 2. |
| --- | --- |

3.

3.

Subjekt prodávající investiční produkt, popř. poskytující investorovi poradenství, předloží investorovi rozpis času, který strávil prací v rámci tohoto poradenství, a to ve formě časových úseků v minutách nebo hodinách, na které se bude uplatňovat hodinová sazba, pokud nebyla dohodnuta paušální procentní sazba podle odstavce 2.

Subjekt prodávající investiční produkt, popř. poskytující investorovi poradenství, předloží investorovi rozpis času, který strávil prací v rámci tohoto poradenství, a to ve formě časových úseků v minutách nebo hodinách, na které se bude uplatňovat hodinová sazba, pokud nebyla dohodnuta paušální procentní sazba podle odstavce 2.

Článek 13e

Článek 13e

Řízení rizik

Řízení rizik

1.
     
  Tvůrce investičního produktu uplatňuje proces řízení rizika, který mu umožňuje kdykoli monitorovat a měřit rizikový profil investičního produktu.

1.

Tvůrce investičního produktu uplatňuje proces řízení rizika, který mu umožňuje kdykoli monitorovat a měřit rizikový profil investičního produktu.

Uplatňuje postup pro přesné a nezávislé hodnocení hodnoty OTC derivátů.

Uplatňuje postup pro přesné a nezávislé hodnocení hodnoty OTC derivátů.

Tvůrce investičního produktu v souvislosti s druhem derivátových nástrojů sděluje pravidelně příslušným orgánům domovského členského státu podkladová rizika, kvantitativní limity a metody zvolené k odhadování rizik spojených s derivátovými transakcemi pro každý jednotlivý produkt.

Tvůrce investičního produktu v souvislosti s druhem derivátových nástrojů sděluje pravidelně příslušným orgánům domovského členského státu podkladová rizika, kvantitativní limity a metody zvolené k odhadování rizik spojených s derivátovými transakcemi pro každý jednotlivý produkt.

2.
     
  Tvůrce investičního produktu zajišťuje, aby celková expozice investičního produktu souvisejícího s derivátovými nástroji nepřesáhla celkovou hodnotu investičního produktu.

2.

Tvůrce investičního produktu zajišťuje, aby celková expozice investičního produktu souvisejícího s derivátovými nástroji nepřesáhla celkovou hodnotu investičního produktu.

Při výpočtu expozice se bere v úvahu současná hodnota podkladových aktiv, riziko selhání protistrany, budoucí pohyby na trhu a doba k likvidaci pozic.

Při výpočtu expozice se bere v úvahu současná hodnota podkladových aktiv, riziko selhání protistrany, budoucí pohyby na trhu a doba k likvidaci pozic.

Pokud převoditelné cenné papíry nebo nástroje peněžního trhu zahrnují derivát, je tento derivát brán v úvahu při plnění požadavků tohoto článku.

Pokud převoditelné cenné papíry nebo nástroje peněžního trhu zahrnují derivát, je tento derivát brán v úvahu při plnění požadavků tohoto článku.

3.
     
  Výpočet hodnoty v riziku by měl být prováděn v souladu s následujícími parametry:

3.

Výpočet hodnoty v riziku by měl být prováděn v souladu s následujícími parametry:

| a) | jednostranný interval spolehlivosti 99 %; |
| --- | --- |

a)

a)

jednostranný interval spolehlivosti 99 %;

jednostranný interval spolehlivosti 99 %;

| b) | období držení v délce 1 měsíce (20 obchodních dnů); a |
| --- | --- |

b)

b)

období držení v délce 1 měsíce (20 obchodních dnů); a

období držení v délce 1 měsíce (20 obchodních dnů); a

| c) | skutečné období sledování (historie) rizikových faktorů nejméně po dobu tří let (750 obchodních dní), není-li důvodem ke kratšímu období sledování významné zvýšení volatility cen (např. způsobené extrémními podmínkami na trhu). |
| --- | --- |

c)

c)

skutečné období sledování (historie) rizikových faktorů nejméně po dobu tří let (750 obchodních dní), není-li důvodem ke kratšímu období sledování významné zvýšení volatility cen (např. způsobené extrémními podmínkami na trhu).

skutečné období sledování (historie) rizikových faktorů nejméně po dobu tří let (750 obchodních dní), není-li důvodem ke kratšímu období sledování významné zvýšení volatility cen (např. způsobené extrémními podmínkami na trhu).

4.
     
  Evropské orgány dohledu vypracují regulační normy, kterými stanoví:

4.

Evropské orgány dohledu vypracují regulační normy, kterými stanoví:

| a) | pokyny pro měření rizika a výpočet celkové expozice investičních produktů prodávaných retailovým investorům; |
| --- | --- |

a)

a)

pokyny pro měření rizika a výpočet celkové expozice investičních produktů prodávaných retailovým investorům;

pokyny pro měření rizika a výpočet celkové expozice investičních produktů prodávaných retailovým investorům;

| b) | pokyny pro finanční indexy. |
| --- | --- |

b)

b)

pokyny pro finanční indexy.

pokyny pro finanční indexy.

Evropské orgány dohledu předloží takové návrhy regulačních technických norem Komisi nejpozději do [...].

Evropské orgány dohledu předloží takové návrhy regulačních technických norem Komisi nejpozději do [...].

Komisi jsou svěřeny pravomoci k přijetí regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.

Komisi jsou svěřeny pravomoci k přijetí regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článku 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.

Článek 13f

Článek 13f

Pravidla vyplacení

Pravidla vyplacení

1.
     
  Vyplacení investičního produktu nesmí:

1.

Vyplacení investičního produktu nesmí:

| a) | zahrnovat různé mechanismy, události či kategorie aktiv, které vytvářejí riziko mylné interpretace; |
| --- | --- |

a)

a)

zahrnovat různé mechanismy, události či kategorie aktiv, které vytvářejí riziko mylné interpretace;

zahrnovat různé mechanismy, události či kategorie aktiv, které vytvářejí riziko mylné interpretace;

| b) | být podmíněno výskytem událostí, které nejsou pro retailové investory běžné, jako například úroveň regulatorního kapitálu finanční instituce; nebo |
| --- | --- |

b)

b)

být podmíněno výskytem událostí, které nejsou pro retailové investory běžné, jako například úroveň regulatorního kapitálu finanční instituce; nebo

být podmíněno výskytem událostí, které nejsou pro retailové investory běžné, jako například úroveň regulatorního kapitálu finanční instituce; nebo

| c) | zahrnovat zvýhodňující prvky využívající určitých vzorců chování retailových investorů. |
| --- | --- |

c)

c)

zahrnovat zvýhodňující prvky využívající určitých vzorců chování retailových investorů.

zahrnovat zvýhodňující prvky využívající určitých vzorců chování retailových investorů.

2.
     
  Evropské orgány dohledu vytvoří pokyny poskytující další pomoc, co se týče podmínek uvedených v odstavci 1.

2.

Evropské orgány dohledu vytvoří pokyny poskytující další pomoc, co se týče podmínek uvedených v odstavci 1.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

VYŘIZOVÁNÍ STÍŽNOSTÍ, ZJEDNÁVÁNÍ NÁPRAVY, SPOLUPRÁCE

VYŘIZOVÁNÍ STÍŽNOSTÍ, ZJEDNÁVÁNÍ NÁPRAVY, SPOLUPRÁCE

Článek 14

Článek 14

Tvůrce investičního produktu
  a subjekt prodávající investiční produkt
  vytvoří vhodné postupy a opatření zajišťující, aby:

a subjekt prodávající investiční produkt

| a) | retailoví investoři mohli účinně podat stížnost na tvůrce investičního produktu, a aby tudíž měli k dispozici postupy k zajištění nápravy; |
| --- | --- |

a)

a)

retailoví investoři mohli účinně podat stížnost na tvůrce investičního produktu, a aby tudíž měli k dispozici postupy k zajištění nápravy;

retailoví investoři mohli účinně podat stížnost na tvůrce investičního produktu, a aby tudíž měli k dispozici postupy k zajištění nápravy;

| b) | retailoví investoři, kteří podali stížnost týkající se sdělení klíčových informací
  nebo jeho přílohy
  , obdrželi řádně a včas věcnou odpověď
  ; a |
| --- | --- |

b)

b)

retailoví investoři, kteří podali stížnost týkající se sdělení klíčových informací
  nebo jeho přílohy
  , obdrželi řádně a včas věcnou odpověď
  ; a

nebo jeho přílohy

; a

| c) | retailoví investoři měli k dispozici účinné postupy k zajištění nápravy také v případě přeshraničních sporů, zejména pokud má tvůrce investičního produktu sídlo v jiném členském státě nebo ve třetí zemi
  . |
| --- | --- |

c)

c)

retailoví investoři měli k dispozici účinné postupy k zajištění nápravy také v případě přeshraničních sporů, zejména pokud má tvůrce investičního produktu sídlo v jiném členském státě nebo ve třetí zemi
  .

retailoví investoři měli k dispozici účinné postupy k zajištění nápravy také v případě přeshraničních sporů, zejména pokud má tvůrce investičního produktu sídlo v jiném členském státě nebo ve třetí zemi

Článek 15

Článek 15

1.   
  Členské státy v souladu se směrnicí o alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů [2011/0373(COD)] a nařízením o online řešení spotřebitelských sporů [2011/0374(COD)], zajistí, aby v případě, že
  retailový investor zahájí postup alternativního řešení sporů podle vnitrostátního práva vůči tvůrci investičních produktů nebo subjektům prodávajícím investiční produkty, který se týká sporu ohledně práv a povinností stanovených tímto nařízením, se tvůrci investičních produktů nebo subjekty prodávající investiční produkty uvedeného postupu zúčastnili ▌:

Členské státy v souladu se směrnicí o alternativním řešení sporů u spotřebitelských sporů [2011/0373(COD)] a nařízením o online řešení spotřebitelských sporů [2011/0374(COD)], zajistí, aby v případě, že

| a) | výsledkem postupu jsou rozhodnutí, která
  mohou být závazná pro tvůrce investičního produktu a subjekt prodávající investiční produkt
  ; |
| --- | --- |

a)

výsledkem postupu jsou rozhodnutí, která
  mohou být závazná pro tvůrce investičního produktu a subjekt prodávající investiční produkt
  ;

mohou být závazná pro tvůrce investičního produktu a subjekt prodávající investiční produkt

| b) | promlčecí lhůta pro zahájení soudního řešení sporu se po dobu konání postupu alternativního řešení sporů pozastavuje; |
| --- | --- |

b)

promlčecí lhůta pro zahájení soudního řešení sporu se po dobu konání postupu alternativního řešení sporů pozastavuje;

| c) | doba promlčení nároku se po dobu konání postupu alternativního řešení sporů pozastavuje; |
| --- | --- |

c)

doba promlčení nároku se po dobu konání postupu alternativního řešení sporů pozastavuje;

| d) | postup je bezplatný nebo
  dostupný za symbolický poplatek
  , jak je uvedeno ve vnitrostátních právních předpisech. |
| --- | --- |

d)

postup je bezplatný nebo
  dostupný za symbolický poplatek
  , jak je uvedeno ve vnitrostátních právních předpisech.

dostupný za symbolický poplatek

▌

1a.
     
  Členské státy zajistí, aby v případě, že subjekty alternativního řešení sporů budou mít možnost předem stanovit peněžní prahové hodnoty s cílem omezit přístup k postupům alternativního řešení sporů, nebyly tyto prahové hodnoty stanoveny na úrovni, která by výrazně zhoršila přístup spotřebitelů k vyřizování stížností prostřednictvím subjektů alternativního řešení sporů.

1a.

Členské státy zajistí, aby v případě, že subjekty alternativního řešení sporů budou mít možnost předem stanovit peněžní prahové hodnoty s cílem omezit přístup k postupům alternativního řešení sporů, nebyly tyto prahové hodnoty stanoveny na úrovni, která by výrazně zhoršila přístup spotřebitelů k vyřizování stížností prostřednictvím subjektů alternativního řešení sporů.

2.   Členské státy oznámí Komisi subjekty, které jsou oprávněny řešit postupy uvedené v odstavci 1 do [vložte konkrétní datum šest měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost]. Neprodleně oznámí Komisi všechny následné změny týkající se těchto subjektů.

3.   Subjekty oprávněné řešit postupy uvedené v odstavci 1 vzájemně spolupracují na řešení přeshraničních sporů, které vznikly na základě tohoto nařízení.

Článek 15a

Článek 15a

Informace o alternativním řešení sporů

Informace o alternativním řešení sporů

1.
     
  Členské státy zajistí, aby tvůrce investičního produktu nebo subjekt prodávající investiční produkt informoval retailové investory o subjektech alternativního řešení sporů, pod které spadají a které mají pravomoc řešit případné spory mezi ním a retailovým investorem. Rovněž upřesní, zda se zavazují nebo jsou povinni tyto subjekty využívat k řešení sporů s retailovými investory, či nikoli.

1.

Členské státy zajistí, aby tvůrce investičního produktu nebo subjekt prodávající investiční produkt informoval retailové investory o subjektech alternativního řešení sporů, pod které spadají a které mají pravomoc řešit případné spory mezi ním a retailovým investorem. Rovněž upřesní, zda se zavazují nebo jsou povinni tyto subjekty využívat k řešení sporů s retailovými investory, či nikoli.

2.
     
  Informace stanovené v odstavci 1 jsou uvedeny v jasné, srozumitelné a snadno přístupné podobě na internetových stránkách obchodníka, pokud tyto internetové stránky existují, a případně ve všeobecných podmínkách smluv o prodeji produktů nebo poskytování služeb uzavřených mezi obchodníkem a spotřebitelem.

2.

Informace stanovené v odstavci 1 jsou uvedeny v jasné, srozumitelné a snadno přístupné podobě na internetových stránkách obchodníka, pokud tyto internetové stránky existují, a případně ve všeobecných podmínkách smluv o prodeji produktů nebo poskytování služeb uzavřených mezi obchodníkem a spotřebitelem.

3.
     
  Členské státy zajistí, aby v případech, kdy spor mezi retailovým investorem a tvůrcem investičního produktu nebo subjektem prodávajícím investiční produkt na jejich území nelze vyřešit na základě stížnosti podané retailovým investorem přímo tvůrci investičního produktu nebo subjektu prodávajícímu investiční produkt, tvůrce investičního produktu nebo subjekt prodávající investiční produkt poskytne retailovému investorovi informace uvedené v odstavci 1 a upřesní, zda k vyřešení daného sporu využije subjekty alternativního řešení sporů. Tyto informace se poskytují v papírové podobě nebo na jiném trvalém nosiči.

3.

Členské státy zajistí, aby v případech, kdy spor mezi retailovým investorem a tvůrcem investičního produktu nebo subjektem prodávajícím investiční produkt na jejich území nelze vyřešit na základě stížnosti podané retailovým investorem přímo tvůrci investičního produktu nebo subjektu prodávajícímu investiční produkt, tvůrce investičního produktu nebo subjekt prodávající investiční produkt poskytne retailovému investorovi informace uvedené v odstavci 1 a upřesní, zda k vyřešení daného sporu využije subjekty alternativního řešení sporů. Tyto informace se poskytují v papírové podobě nebo na jiném trvalém nosiči.

Článek 15b

Článek 15b

Kolektivní alternativní řešení sporů

Kolektivní alternativní řešení sporů

Členské státy mohou zachovat nebo zavést postupy alternativního řešení sporů, které řeší totožné nebo podobné spory mezi tvůrcem a subjektem prodávajícím investiční produkty a několika retailovými investory společně. Systémy alternativního řešení individuálních a kolektivních sporů a postupy zjednávání nápravy se vzájemně doplňují, nikoli vylučují.

Členské státy mohou zachovat nebo zavést postupy alternativního řešení sporů, které řeší totožné nebo podobné spory mezi tvůrcem a subjektem prodávajícím investiční produkty a několika retailovými investory společně. Systémy alternativního řešení individuálních a kolektivních sporů a postupy zjednávání nápravy se vzájemně doplňují, nikoli vylučují.

Článek 16

Článek 16

Pro účely použití tohoto nařízení příslušné orgány spolupracují mezi sebou i se subjekty odpovědnými za mimosoudní postupy vyřizování stížností a zjednávání nápravy uvedené v článku 15.

Příslušné orgány si zejména bez zbytečného odkladu vzájemně poskytují informace, které mají význam pro plnění jejich povinností podle tohoto nařízení.

Článek 17

Článek 17

1.   Členské státy použijí ke zpracování osobních údajů provedenému v daném členském státě podle tohoto nařízení
  směrnici 95/46/ES
  .

směrnici 95/46/ES

2.   Ke zpracování osobních údajů, které provádějí Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001.

KAPITOLA IV

KAPITOLA IV

SPRÁVNÍ SANKCE A OPATŘENÍ

SPRÁVNÍ SANKCE A OPATŘENÍ

Článek 18

Článek 18

1.   Členské státy stanoví pravidla pro ukládání přiměřených správních
  sankcí
  a 
  jiných
  opatření v případech, kdy dojde k porušení tohoto nařízení, a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich provádění.
  Tyto sankce a jiná
  opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.

sankcí

jiných

Tyto sankce a jiná

Do [24 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost] oznámí členské státy pravidla uvedená v prvním pododstavci Komisi a Smíšenému výboru evropských orgánů dohledu. Neprodleně také oznámí Komisi a Smíšenému výboru evropských orgánů dohledu všechny jejich případné následné změny.

[24 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost]

2.   ▌Příslušné orgány
  mají v souladu s vnitrostátními právními předpisy veškeré pravomoci v oblasti dohledu, včetně vyšetřovacích pravomocí, které mají podle potřeby k dispozici, aby mohly vykonávat své povinnosti vyplývající z tohoto nařízení
  .

mají v souladu s vnitrostátními právními předpisy veškeré pravomoci v oblasti dohledu, včetně vyšetřovacích pravomocí, které mají podle potřeby k dispozici, aby mohly vykonávat své povinnosti vyplývající z tohoto nařízení

2a.
     
  Při výkonu svých pravomocí podle článku 19 příslušné orgány úzce spolupracují s cílem zajistit, aby správní sankce a jiná opatření vedly k žádoucím výsledkům uvedeným v tomto nařízení, a koordinují svou činnost, aby při uplatňování správních sankcí a jiných opatření v přeshraničních případech zabránily možnému zdvojování a překrývání.

2a.

Při výkonu svých pravomocí podle článku 19 příslušné orgány úzce spolupracují s cílem zajistit, aby správní sankce a jiná opatření vedly k žádoucím výsledkům uvedeným v tomto nařízení, a koordinují svou činnost, aby při uplatňování správních sankcí a jiných opatření v přeshraničních případech zabránily možnému zdvojování a překrývání.

Článek 19

Článek 19

1.   Tento článek se vztahuje na
  veškerá
  porušení
  tohoto nařízení
  .

veškerá

tohoto nařízení

▌

2.   Členské státy zajistí, aby příslušné orgány měly pravomoc uložit minimálně
  tyto správní sankce a jiná správní
  opatření ▌:

tyto správní sankce a jiná správní

| a) | příkaz zakazující uvádění investičního produktu na trh; |
| --- | --- |

a)

příkaz zakazující uvádění investičního produktu na trh;

| b) | příkaz pozastavující uvádění investičního produktu na trh; |
| --- | --- |

b)

příkaz pozastavující uvádění investičního produktu na trh;

| c) | upozornění, které je zveřejněno a které identifikuje odpovědnou osobu a povahu daného porušení; |
| --- | --- |

c)

upozornění, které je zveřejněno a které identifikuje odpovědnou osobu a povahu daného porušení;

| d) | příkaz k vydání nové verze sdělení klíčových informací; |
| --- | --- |

d)

příkaz k vydání nové verze sdělení klíčových informací;

| da) | v případě právnické osoby správní pokutu ve výši až 10 % celkového ročního obratu uvedené právnické osoby v předchozím hospodářském roce; pokud je daná právnická osoba dceřinou společností mateřského podniku, je příslušným celkovým ročním obratem celkový roční obrat vyplývající z konsolidované účetní uzávěrky mateřského podniku na vrcholu skupiny v předchozím hospodářském roce; |
| --- | --- |

da)

da)

v případě právnické osoby správní pokutu ve výši až 10 % celkového ročního obratu uvedené právnické osoby v předchozím hospodářském roce; pokud je daná právnická osoba dceřinou společností mateřského podniku, je příslušným celkovým ročním obratem celkový roční obrat vyplývající z konsolidované účetní uzávěrky mateřského podniku na vrcholu skupiny v předchozím hospodářském roce;

v případě právnické osoby správní pokutu ve výši až 10 % celkového ročního obratu uvedené právnické osoby v předchozím hospodářském roce; pokud je daná právnická osoba dceřinou společností mateřského podniku, je příslušným celkovým ročním obratem celkový roční obrat vyplývající z konsolidované účetní uzávěrky mateřského podniku na vrcholu skupiny v předchozím hospodářském roce;

| db) | v případě fyzické osoby správní pokutu až do výše 5 000 000 EUR nebo v členských státech, kde euro není úřední měnou, až do výše odpovídající hodnoty ve vnitrostátní měně ke dni ... [datum vstupu tohoto nařízení v platnost]. |
| --- | --- |

db)

db)

v případě fyzické osoby správní pokutu až do výše 5 000 000 EUR nebo v členských státech, kde euro není úřední měnou, až do výše odpovídající hodnoty ve vnitrostátní měně ke dni ... [datum vstupu tohoto nařízení v platnost].

v případě fyzické osoby správní pokutu až do výše 5 000 000 EUR nebo v členských státech, kde euro není úřední měnou, až do výše odpovídající hodnoty ve vnitrostátní měně ke dni ... [datum vstupu tohoto nařízení v platnost].

3.   Členské státy zajistí, aby pokud příslušné orgány uloží jednu nebo více správních
  sankcí a jiných
  opatření ▌v souladu s odstavcem 2, měly tyto příslušné orgány podle vnitrostátních právních předpisů pravomoc vydat nebo požadovat, aby tvůrce investičního produktu nebo subjekt prodávající investiční produkt vydal přímé sdělení příslušnému retailovému investorovi, které bude obsahovat informace o správních
  sankcích nebo jiných
  opatřeních ▌a o tom, kde lze podat stížnost nebo uplatnit žádost o zjednání nápravy.

sankcí a jiných

sankcích nebo jiných

Článek 20

Článek 20

Příslušné orgány uplatní správní
  sankce a jiná opatření
  podle čl. 19 odst. 2 s přihlédnutím ke všem relevantním okolnostem, včetně:

sankce a jiná opatření

| a) | závažnosti a délky trvání porušení pravidel; |
| --- | --- |

a)

závažnosti a délky trvání porušení pravidel;

| b) | míry odpovědnosti odpovědné
  fyzické nebo právnické
  osoby; |
| --- | --- |

b)

míry odpovědnosti odpovědné
  fyzické nebo právnické
  osoby;

fyzické nebo právnické

| c) | dopadu porušení na zájmy retailových investorů; |
| --- | --- |

c)

dopadu porušení na zájmy retailových investorů;

| d) | kooperativního chování
  fyzické nebo právnické
  osoby odpovědné za porušení; |
| --- | --- |

d)

kooperativního chování
  fyzické nebo právnické
  osoby odpovědné za porušení;

fyzické nebo právnické

| e) | případného předchozího porušení pravidel odpovědnou
  fyzickou nebo právnickou
  osobou; |
| --- | --- |

e)

případného předchozího porušení pravidel odpovědnou
  fyzickou nebo právnickou
  osobou;

fyzickou nebo právnickou

| ea) | veškerých opatření přijatých odpovědnou osobou, aby se předešlo opakování tohoto porušení pravidel v budoucnosti; |
| --- | --- |

ea)

ea)

veškerých opatření přijatých odpovědnou osobou, aby se předešlo opakování tohoto porušení pravidel v budoucnosti;

veškerých opatření přijatých odpovědnou osobou, aby se předešlo opakování tohoto porušení pravidel v budoucnosti;

| eb) | veškerých kompenzací poskytovaných retailovým investorům odpovědnou osobou poté, co došlo k porušení. |
| --- | --- |

eb)

eb)

veškerých kompenzací poskytovaných retailovým investorům odpovědnou osobou poté, co došlo k porušení.

veškerých kompenzací poskytovaných retailovým investorům odpovědnou osobou poté, co došlo k porušení.

Článek 21

Článek 21

1.   V případě, že příslušný orgán zveřejnil správní
  sankce a jiná
  opatření
  ▌
  , vyrozumí o těchto správních
  sankcích a jiných
  opatřeních ▌zároveň evropské orgány dohledu .

sankce a jiná

▌

sankcích a jiných

2.   Členské státy poskytnou
  příslušnému evropskému orgánu dohledu
  jednou ročně souhrnné informace o správních ▌
  sankcích a jiných opatřeních
  uložených v souladu s článkem 18 a s čl. 19 odst. 2.

příslušnému evropskému orgánu dohledu

sankcích a jiných opatřeních

3.   Evropský orgán dohledu tyto informace zveřejní ve výroční zprávě.

Článek 22

Článek 22

Informace o 
  sankcích a jiných
  opatřeních uložených v důsledku porušení pravidel uvedených v čl. 19 odst. 1 musí být zpřístupněny veřejnosti bez zbytečného odkladu a musí zahrnovat minimálně informace o typu porušení tohoto nařízení a totožnost odpovědných osob ▌.
  Příslušné orgány mohou údaje o totožnosti subjektu, kterému jsou uloženy správní sankce nebo jiná opatření, ze svých internetových stránek stáhnout nejdříve po pěti letech.

sankcích a jiných

Příslušné orgány mohou údaje o totožnosti subjektu, kterému jsou uloženy správní sankce nebo jiná opatření, ze svých internetových stránek stáhnout nejdříve po pěti letech.

▌

KAPITOLA IV

KAPITOLA IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 23

Článek 23

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 5, v čl. 10 odst. 2 ▌, v čl. 12 odst. 4
  , v čl. 13a odst. 10 a v čl. 13b odst. 9
  je Komisi svěřena na dobu [
  dvou
   let] od vstupu tohoto nařízení v platnost. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

, v čl. 13a odst. 10 a v čl. 13b odst. 9

dvou

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 5, v čl. 10 odst. 2 ▌, v čl. 12 odst. 4
  , v čl. 13a odst. 10 a v čl. 13b odst. 9
  kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí uvedených v tomto rozhodnutí. Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

, v čl. 13a odst. 10 a v čl. 13b odst. 9

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle v čl. 8 odst. 5, v čl. 10 odst. 2 ▌, v čl. 12 odst. 4
  , v čl. 13a odst. 10 a v čl. 13b odst. 9
  vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o [dva měsíce].

, v čl. 13a odst. 10 a v čl. 13b odst. 9

5a.
     
  V případě schválení návrhu regulační technické normy Komisí beze změn, činí lhůta pro podání stížností ze strany Evropského parlamentu a Rady dva měsíce [vzhledem ke komplexnosti a objemu daných záležitostí], aniž jsou dotčena ostatní ustanovení nařízení (EU) č. 1093/2010, 1094/2010 a 1095/2010. Tuto lhůtu lze z iniciativy Parlamentu či Rady jednou prodloužit o další jeden měsíc.

5a.

V případě schválení návrhu regulační technické normy Komisí beze změn, činí lhůta pro podání stížností ze strany Evropského parlamentu a Rady dva měsíce [vzhledem ke komplexnosti a objemu daných záležitostí], aniž jsou dotčena ostatní ustanovení nařízení (EU) č. 1093/2010, 1094/2010 a 1095/2010. Tuto lhůtu lze z iniciativy Parlamentu či Rady jednou prodloužit o další jeden měsíc.

Článek 23a

Článek 23a

Další ustanovení pro návrhy regulačních technických norem

Další ustanovení pro návrhy regulačních technických norem

1.
     
  Bez ohledu na případný časový limit pro předložení návrhu regulačních technických norem Komisi se dohodne časový harmonogram předkládání, v němž budou vymezeny texty nebo skupiny textů, které mají být předloženy s předstihem 12, 18 a 24 měsíců.

1.

Bez ohledu na případný časový limit pro předložení návrhu regulačních technických norem Komisi se dohodne časový harmonogram předkládání, v němž budou vymezeny texty nebo skupiny textů, které mají být předloženy s předstihem 12, 18 a 24 měsíců.

2.
     
  Komise nepřijme regulační technické normy, pokud je lhůta Evropského parlamentu pro přezkum zkrácena vzhledem k období parlamentních prázdnin na méně než dva měsíce včetně veškerých prodloužení.

2.

Komise nepřijme regulační technické normy, pokud je lhůta Evropského parlamentu pro přezkum zkrácena vzhledem k období parlamentních prázdnin na méně než dva měsíce včetně veškerých prodloužení.

3.
     
  Evropské orgány dohledu mohou během fáze návrhu regulačních technických norem vést konzultace s Evropským parlamentem, zejména v případě, že existuje nejistota ohledně oblasti působnosti tohoto nařízení.

3.

Evropské orgány dohledu mohou během fáze návrhu regulačních technických norem vést konzultace s Evropským parlamentem, zejména v případě, že existuje nejistota ohledně oblasti působnosti tohoto nařízení.

4.
     
  Pokud příslušný výbor Evropského parlamentu zamítne regulační technické normy v době, kdy do zahájení příštího plenárního zasedání zbývá méně než dva týdny, může Evropský parlament dále prodloužit lhůtu pro podání stížností uvedenou v čl. 23 odst. 5a do termínu plenárního zasedání následujícího po příštím plenárním zasedání.

4.

Pokud příslušný výbor Evropského parlamentu zamítne regulační technické normy v době, kdy do zahájení příštího plenárního zasedání zbývá méně než dva týdny, může Evropský parlament dále prodloužit lhůtu pro podání stížností uvedenou v čl. 23 odst. 5a do termínu plenárního zasedání následujícího po příštím plenárním zasedání.

5.
     
  Jestliže jsou regulační technické normy zamítnuty a zjištěné problémy mají omezený rozsah, může Komise přijmout urychlený harmonogram podávání revidovaných návrhů.

5.

Jestliže jsou regulační technické normy zamítnuty a zjištěné problémy mají omezený rozsah, může Komise přijmout urychlený harmonogram podávání revidovaných návrhů.

6.
     
  Komise zajistí, aby všechny dotazy skupiny Evropského parlamentu pro přezkum, které formálně vznese předseda příslušného výboru, byly pohotově zodpovězeny ještě před přijetím návrhu regulační technické normy.

6.

Komise zajistí, aby všechny dotazy skupiny Evropského parlamentu pro přezkum, které formálně vznese předseda příslušného výboru, byly pohotově zodpovězeny ještě před přijetím návrhu regulační technické normy.

Článek 24

Článek 24

1.
     Správcovské společnosti a investiční společnosti uvedené v čl. 2 odst. 1 a v článku 27 směrnice 2009/65/ES a subjekty prodávající podílové jednotky SKIPCP podle definice v čl. 1 odst. 2 uvedené směrnice jsou osvobozeny od povinností uvedených v tomto nařízení po dobu ... [
  tři
  roky po vstupu v platnost].

1.

tři

1a.
     
  Správci alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU

   (13)

  a subjekty prodávající podílové jednotky alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice jsou do ... [tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost] osvobozeni od povinností uvedených v tomto nařízení za předpokladu, že poskytnou sdělení klíčových informací pro investory podle vnitrostátních právních předpisů, a to v souladu s článkem 78 směrnice 2009/65/ES nebo příslušnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů.

1a.

Správci alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU

13

a subjekty prodávající podílové jednotky alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice jsou do ... [tři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost] osvobozeni od povinností uvedených v tomto nařízení za předpokladu, že poskytnou sdělení klíčových informací pro investory podle vnitrostátních právních předpisů, a to v souladu s článkem 78 směrnice 2009/65/ES nebo příslušnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů.

Článek 25

Článek 25

1.   Komise přezkoumá toto nařízení do ... [čtyři roky po dni vstupu tohoto nařízení v platnost]. Tento přezkum zahrnuje obecné hodnocení praktického uplatňování pravidel stanovených v tomto nařízení, přičemž řádně zohlední vývoj na trhu retailových investičních produktů. ▌ Tento přezkum rovněž zváží možné rozšíření působnosti tohoto nařízení na jiné
  nové či inovativní
  investiční produkty
  distribuované v Unii
  .

nové či inovativní

distribuované v Unii

2.   Po konzultaci se Smíšeným výborem evropských orgánů dohledu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, která bude případně doprovázena legislativním návrhem.

2a.
     
  Od ... [datum vstupu tohoto nařízení v platnost] vypracovávají tvůrci investičního produktu sdělení klíčových informací v souladu s tímto nařízením a jsou osvobozeni od povinnosti předkládat souhrn prospektu podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2003/71/ES.

2a.

Od ... [datum vstupu tohoto nařízení v platnost] vypracovávají tvůrci investičního produktu sdělení klíčových informací v souladu s tímto nařízením a jsou osvobozeni od povinnosti předkládat souhrn prospektu podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2003/71/ES.

Článek 26

Článek 26

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne ... [dva roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost].

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru k opětovnému projednání podle čl. 57 odst.2 druhého pododstavce (A7-0368/2013).

1

(*1)  Pozměňovací návrhy: nový nebo pozměněný text je zvýrazněn
  tučnou kurzivou
  ; vypuštění se označuje ▌

*1

tučnou kurzivou

(2)  Úř. věst. C 70, 9.3.2013, s. 2.

2

(3)  Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 59.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004. p. 1).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES ze dne 9. prosince 2002 o zprostředkování pojištění (Úř. věst. L 9, 15.1.2003, s. 3).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II), (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).

7

(8)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0012.

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES ze dne 23. září 2002 o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku a o změně směrnice Rady 90/619/EHS a směrnic 97/7/ES a 98/27/ES (Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 16).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/11/EU ze dne 21. května 2013 o alternativním řešení spotřebitelských sporů a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (směrnice o alternativním řešení spotřebitelských sporů) (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 63).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010, ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/39/ES ze dne 10. června 2002, kterou se mění směrnice 97/67/ES s ohledem na další otevření hospodářské soutěže poštovních služeb Společenství (Úř. věst. L 176, 5.7.2002, s. 21).

12

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/39/ES ze dne 10. června 2002, kterou se mění směrnice 97/67/ES s ohledem na další otevření hospodářské soutěže poštovních služeb Společenství (Úř. věst. L 176, 5.7.2002, s. 21).

(13)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).

13

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/45)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0628) a na změny tohoto návrhu (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0628) a na změny tohoto návrhu (COM(2012)0551),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0341/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1) a 14. listopadu 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1) a 14. listopadu 2012 (2),

| — | s ohledem na stanovisko Účetního dvora 1/2012 ze dne 8. března 2012 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Účetního dvora 1/2012 ze dne 8. března 2012 (3),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (4),

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. března 2013 o zahájení interinstitucionálních jednání o tomto návrhu a o mandátu k těmto jednáním (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. března 2013 o zahájení interinstitucionálních jednání o tomto návrhu a o mandátu k těmto jednáním (5),

| — | s ohledem na příslib zástupce Rady obsažený v dopise ze dne 7. října 2013, že postoj bude schválen v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na příslib zástupce Rady obsažený v dopise ze dne 7. října 2013, že postoj bude schválen v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanoviska Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanoviska Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0363/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společné prohlášení Parlamentu a Rady připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Parlamentu a Rady připojené k tomuto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení;

| 4. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 116.

(2)  Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 88.

(3)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

(4)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 174.

(5)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1306/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o podmíněnosti

Rada a Evropský parlament vyzývá Komisi, aby sledovala, jak členské státy provádějí a uplatňují směrnici 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, jakož i směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů, a aby poté, co budou tyto směrnice provedeny ve všech členských státech a budou stanoveny povinnosti přímo se vztahující na zemědělce, případně předložila legislativní návrh na změnu tohoto nařízení s cílem začlenit příslušné části uvedených směrnic do systému podmíněnosti.

PROHLÁŠENÍ KOMISE

ke vztahu k pozdním platbám provedeným platebními agenturami příjemcům (čl. 42 odst. 1)

Evropská komise prohlašuje, že pokud přijme pravidla ohledně snížení úhrad vyplácených platebním agenturám v případě plateb příjemcům provedených po posledním možném termínu stanoveném v právních předpisech Unie, bude oblast působnosti stávajících ustanovení týkajících se pozdních plateb z EZZF zachována.

PROHLÁŠENÍ KOMISE

k úrovni provádění (článek 112b)

Evropská komise potvrzuje, že v souladu s čl. 4 odst. 2 SEU Unie respektuje ústavní struktury členských států, a členské státy jsou proto odpovědné za rozhodování o tom, na jaké územní úrovni chtějí provádět společnou zemědělskou politiku, s výhradou dodržování práva Unie a zajištění jeho účinnosti. Tato zásada se vztahuje na všechna čtyři nařízení týkající se reformy SZP.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/46)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0627) a na pozměňovací návrhy předložené k tomuto návrhu (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0627) a na pozměňovací návrhy předložené k tomuto návrhu (COM(2012)0553),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 42 odst. 1 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 42 odst. 1 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0340/2011),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené lucemburskou Poslaneckou sněmovnou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené lucemburskou Poslaneckou sněmovnou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanovisko 1/2012 Účetního dvora ze dne 8. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko 1/2012 Účetního dvora ze dne 8. března 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 a 12. prosince 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 a 12. prosince 2012 (2),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (3),

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. března 2013 o zahájení interinstitucionálních jednání o návrhu (4) a o mandátu k těmto jednáním, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. března 2013 o zahájení interinstitucionálních jednání o návrhu (4) a o mandátu k těmto jednáním,

| — | s ohledem na příslib zástupce Rady obsažený v dopise ze dne 7. října 2013 ohledně toho, že postoj Parlamentu bude schválen v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na příslib zástupce Rady obsažený v dopise ze dne 7. října 2013 ohledně toho, že postoj Parlamentu bude schválen v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0361/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

(2)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 116 a Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 160.

(3)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Postoj Evropského parlamentu přijatý dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1305/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Společná organizace trhů se zemědělskými produkty ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/47)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0626) a pozměněný návrh (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0626) a pozměněný návrh (COM(2012)0535),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 42 odst. 1 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 42 odst. 1 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0339/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko 1/2012 Účetního dvora ze dne 8. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko 1/2012 Účetního dvora ze dne 8. března 2012 (1),

| — | s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 a 12. prosince 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 a 12. prosince 2012 (2),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (3),

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. března 2013 o zahájení interinstitucionálních jednání a mandátu k interinstitucionálním jednáním o tomto návrhu (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. března 2013 o zahájení interinstitucionálních jednání a mandátu k interinstitucionálním jednáním o tomto návrhu (4),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 7. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 7. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanoviska Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanoviska Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0366/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise, které je přílohou tohoto usnesení;

| 3. | bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

3.

bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení;

| 4. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

(2)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 116 a Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 158.

(3)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1308/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU)

Výsledek jednání, pokud jde o použití čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, tvoří součást celkového kompromisu týkajícího se aktuální reformy společné zemědělské politiky, aniž jsou dotčeny postoje jednotlivých orgánů ohledně oblasti působnosti tohoto ustanovení a jakýkoli budoucí vývoj v této otázce, zejména nová judikatura Soudního dvora Evropské unie.

Prohlášení Komise k obchodním normám (v souvislosti s čl. 59 odst. 1a)

Komise si je jasně vědoma, jak citlivou otázkou je rozšiřování působnosti obchodních norem na odvětví nebo produkty, na něž se tato pravidla v rámci nařízení o jednotné společné organizaci trhů v současnosti nevztahují.

Obchodní normy by se měly vztahovat pouze na odvětví, v nichž mají spotřebitelé jasná očekávání, a na případy, kdy je třeba zlepšit hospodářské podmínky produkce konkrétních produktů, jejich uvádění na trh a rovněž jejich jakost, nebo pokud je třeba zohlednit technický pokrok či potřebu inovace produktu. Též by neměly způsobovat administrativní zátěž, měly by být spotřebitelům srozumitelné a měly by producentům pomoci jednoduše poskytovat informace o vlastnostech a charakteristikách jejich produktů.

Komise zohlední veškeré řádné odůvodněné žádosti orgánů či zastupujících organizací, jakož i doporučení mezinárodních subjektů, avšak předtím, než využije své pravomoci a začlení do čl. 59 odst. 1 nový produkt nebo odvětví, bude muset pečlivě zvážit specifičnost daného odvětví a předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž zhodnotí zejména potřeby spotřebitele, náklady a administrativní zátěž pro hospodářské subjekty, včetně dopadu na vnitřní trh a na mezinárodní obchod, a rovněž přínos pro producenty a koncové spotřebitele.

Prohlášení Komise k cukru

S cílem zajistit rovnováhu na trhu a plynulé zásobování trhu Unie cukrem v průběhu zbývajícího období platnosti kvót na cukr zohlední Komise při uplatňování dočasného mechanismu řízení trhu stanoveného v článku 101da nařízení o jednotné společné organizaci trhů jak zájmy pěstitelů cukrové řepy, tak rafinerií cukrové třtiny v Unii.

Prohlášení Komise k Evropskému nástroji pro sledování cen

Komise uznává význam shromažďování a šíření dostupných údajů o vývoji cen v různých fázích potravinového řetězce. Za tímto účelem vytvořila nástroj pro sledování cen potravin, jenž vychází z údajů kombinovaného indexu cen potravin, které shromáždily vnitrostátní statistické úřady. Jeho cílem je shromažďovat a zpřístupňovat informace o vývoji cen v potravinovém řetězci a umožnit srovnání vývoje cen, pokud jde o příslušné zemědělské produkty, potravinářský průmysl a příslušné spotřební výrobky. Tento nástroj je neustále zlepšován a jeho cílem je rozšířit škálo produktů potravinového řetězce, jež zahrnuje, a obecně naplňovat potřebu zemědělců a spotřebitelů, pokud jde o větší transparentnost a vytváření cen potravin. Komise pravidelně podává zprávy Evropskému parlamentu a Radu o činnostech Evropského nástroje pro monitorování cen a o výsledcích souvisejících studií.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

Přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/48)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0625) a na změnu tohoto návrhu(COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0625) a na změnu tohoto návrhu(COM(2012)0552),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 42 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 42 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0336/2011),

| — | s ohledem na akt o přistoupení z roku 1979, a zejména na odstavec 6 protokolu č. 4 o bavlně připojeného k tomuto aktu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akt o přistoupení z roku 1979, a zejména na odstavec 6 protokolu č. 4 o bavlně připojeného k tomuto aktu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 1/2012 ze dne 8. března 2012 (1) |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 1/2012 ze dne 8. března 2012 (1)

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 a 12. prosince 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 a 12. prosince 2012 (2),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (3) |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 4. května 2012 (3)

| — | s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. března 2013 o zahájení interinstitucionálních jednání o tomto návrhu a o mandátu k těmto jednáním (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 13. března 2013 o zahájení interinstitucionálních jednání o tomto návrhu a o mandátu k těmto jednáním (4),

| — | s ohledem na příslib zástupce Rady obsažený v dopise ze dne 7. října 2013, že postoj Parlamentu bude schválen v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na příslib zástupce Rady obsažený v dopise ze dne 7. října 2013, že postoj Parlamentu bude schválen v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanoviska Výboru pro rozvoj, jakož i Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanoviska Výboru pro rozvoj, jakož i Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0362/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí prohlášení Komise, které je přílohou tohoto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

(2)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 116 a Úř. věst. C 44, 15.2.2013, s. 159.

(3)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Přijaté texty, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1307/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Prohlášení Komise

k čl. 9 odst. 2 nařízení o přímých platbách

Čl. 9 odst. 2 návrhu nařízení o přímých platbách nevylučuje, aby zemědělec pronajímal budovy nebo části budov třetím osobám nebo aby vlastnil stáj, pokud tyto aktivity nepředstavují hlavní činnost daného zemědělce.

Prohlášení Komise

k podpoře vázané na produkci

V případě zemědělských produktů, zejména těch, na které nelze poskytovat podporu vázanou na produkci podle čl. 38 odst. 1 nařízení o přímých platbách, Komise pozorně sleduje jejich vývoj na trhu a v případě vážné krize na trhu může použít vhodná opatření, která má k dispozici, aby tuto situaci na trhu zlepšila.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Přechodná ustanovení pro podporu rozvoje venkova ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014 (COM(2013)0226 –C7-0104/2013–2013/0117(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/49)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2013)0226),

| — | s ohledem na Čl. 294 odst. 2 a Čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž předložila Komise svůj návrh Parlamentu (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Čl. 294 odst. 2 a Čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž předložila Komise svůj návrh Parlamentu (C7-0104/2013),

| — | s ohledem na Čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. září 2013 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. září 2013 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. října 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0326/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, č. 1306/2013 a č. 1308/2013, pokud jde o jejich použití v roce 2014

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1310/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Prohlášení Komise

o rozvoji venkova

Komise prohlašuje, že bude konstruktivně spolupracovat se členskými státy na přípravě a schvalování nových programů rozvoje venkova, aby zajistila hladký přechod na nové programové období také v případě opatření, která nejsou uvedena v článku 1 přechodného nařízení.

Komise vybízí členské státy, které využijí možnosti přijímání nových právních závazků pro zavlažovací operace podle článku 1 přechodného nařízení, aby tak učinily v souladu s podmínkami stanovenými pro tyto operace v čl. 46 odst. 3 nového nařízení o rozvoji venkova pro programové období 2014–2020.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, a pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/50)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0301),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0143/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0143/2013),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. září 2013 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. září 2013 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 11. července 2013 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 11. července 2013 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 14. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 14. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a na stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0312/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněno v úředním věstníku.

(2)  Dosud nezveřejněno v úředním věstníku.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi, pravidel pro zrušení závazku pro některé členské státy a pravidel pro platby konečného zůstatku

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1297/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/51)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0560),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 177 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0244/2013),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. října 2013 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. října 2013 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 14. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 14. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Rozpočtového výboru (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Rozpočtového výboru (A7-0381/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 20. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ../2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o finanční příděl z Evropského sociálního fondu pro některé členské státy

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1298/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

Dohoda mezi ES a Kiribati o partnerství v odvětví rybolovu ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Kiribatskou republikou na straně druhé (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Souhlas)

(2016/C 436/52)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13331/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13331/2012),

| — | s ohledem na návrh Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Kiribatskou republikou na straně druhé (13333/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Protokolu, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Kiribatskou republikou na straně druhé (13333/2012),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 43 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s čl. 43 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C7-0036/2013),

| — | s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 81 a čl. 90 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov a stanoviska Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro rybolov a stanoviska Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru (A7-0345/2013),

| 1. | uděluje svůj souhlas k uzavření protokolu; |
| --- | --- |

1.

uděluje svůj souhlas k uzavření protokolu;

| 2. | vyzývá Komisi, aby předložila Parlamentu zápisy a závěry ze schůzí smíšeného výboru, jak je stanoveno v článku 10 dohody, a rovněž víceletý odvětvový program uvedený v článku 3 protokolu a související roční hodnocení; vyzývá Komisi, aby zástupcům Parlamentu umožnila účast na schůzích smíšeného výboru v roli pozorovatelů; vyzývá Komisi, aby v posledním roce platnosti protokolu a před zahájením jednání o jeho prodloužení předložila Parlamentu a Radě úplnou hodnotící zprávu o jeho provádění a aby zbytečně neomezovala přístup k tomuto dokumentu; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby předložila Parlamentu zápisy a závěry ze schůzí smíšeného výboru, jak je stanoveno v článku 10 dohody, a rovněž víceletý odvětvový program uvedený v článku 3 protokolu a související roční hodnocení; vyzývá Komisi, aby zástupcům Parlamentu umožnila účast na schůzích smíšeného výboru v roli pozorovatelů; vyzývá Komisi, aby v posledním roce platnosti protokolu a před zahájením jednání o jeho prodloužení předložila Parlamentu a Radě úplnou hodnotící zprávu o jeho provádění a aby zbytečně neomezovala přístup k tomuto dokumentu;

| 3. | vyzývá Radu a Komisi, aby Parlament v rámci svých příslušných pravomocí okamžitě a plně informovaly ve všech etapách postupu týkajícího se nového protokolu a prodlužování jeho platnosti, v souladu s čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu a Komisi, aby Parlament v rámci svých příslušných pravomocí okamžitě a plně informovaly ve všech etapách postupu týkajícího se nového protokolu a prodlužování jeho platnosti, v souladu s čl. 13 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a čl. 218 odst. 10 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Republiky Kiribati. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Republiky Kiribati.

---

Čtvrtek, 21. listopadu 2013

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/53)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0809),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 173 odst. 3 a čl. 182 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 173 odst. 3 a čl. 182 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0466/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 19. července 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 19. července 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov, Výboru pro kulturu a vzdělávání, Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov, Výboru pro kulturu a vzdělávání, Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0427/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 111.

(2)  Úř. věst. C 277, 13.9.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1291/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Prohlášení k článku 19

Pokud jde o rámcový program Horizont 2020, navrhuje Evropská komise při rozhodování o financování výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk ze zdrojů EU vycházet ze stejného etického rámce jako v sedmém rámcovém programu.

Evropská komise navrhuje, aby byl tento etický rámec zachován, protože umožnil vypracovat na základě zkušeností odpovědný přístup k oblasti vědy, která je velkým příslibem, a osvědčil se v kontextu výzkumného programu, jehož se účastní výzkumní pracovníci z mnoha zemí s velice odlišnými správními a právními předpisy.

| 1) | Rozhodnutí o rámcovém programu Horizont 2020 výslovně vylučuje z financování ze zdrojů Společenství tři oblasti výzkumu:






  — | výzkumné činnosti zaměřené na klonování lidí k reprodukčním účelům; |
| --- | --- | --- |

1)

Rozhodnutí o rámcovém programu Horizont 2020 výslovně vylučuje z financování ze zdrojů Společenství tři oblasti výzkumu:

—

výzkumné činnosti zaměřené na klonování lidí k reprodukčním účelům;

| — | výzkumné činnosti, které jsou zaměřeny na změnu genetického dědictví lidských bytostí a které by mohly učinit tyto změny dědičnými; |
| --- | --- |

—

výzkumné činnosti, které jsou zaměřeny na změnu genetického dědictví lidských bytostí a které by mohly učinit tyto změny dědičnými;

| — | výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím přenosu jádra somatické buňky. |
| --- | --- |

—

výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím přenosu jádra somatické buňky.

| 2) | Činnost, která je zakázána ve všech členských státech, nebude financována. Činnost, která je zakázána v některém členském státě, nebude financována. |
| --- | --- |

2)

Činnost, která je zakázána ve všech členských státech, nebude financována. Činnost, která je zakázána v některém členském státě, nebude financována.

| 3) | Rozhodnutí o rámcovém programu Horizont 2020 a ustanovení o etickém rámci pro financování výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk ze zdrojů Společenství v žádném případě nepředstavují hodnocení regulačního či etického rámce pro tento výzkum v členských státech. |
| --- | --- |

3)

Rozhodnutí o rámcovém programu Horizont 2020 a ustanovení o etickém rámci pro financování výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk ze zdrojů Společenství v žádném případě nepředstavují hodnocení regulačního či etického rámce pro tento výzkum v členských státech.

| 4) | Výzvami k předkládání návrhů Evropská komise výslovně nepodněcuje k používání lidských embryonálních kmenových buněk. Případné použití lidských kmenových buněk, ať už se jedná o buňky dospělých jedinců nebo o buňky embryonální, závisí na posouzení vědců s ohledem na cíle, kterých chtějí dosáhnout. V praxi je zdaleka největší část finančních prostředků Společenství určených pro výzkum lidských kmenových buněk věnována použití kmenových buněk dospělých jedinců. Není důvod, proč by se toto zaměření mělo v rámcovém programu Horizont 2020 výrazně měnit. |
| --- | --- |

4)

Výzvami k předkládání návrhů Evropská komise výslovně nepodněcuje k používání lidských embryonálních kmenových buněk. Případné použití lidských kmenových buněk, ať už se jedná o buňky dospělých jedinců nebo o buňky embryonální, závisí na posouzení vědců s ohledem na cíle, kterých chtějí dosáhnout. V praxi je zdaleka největší část finančních prostředků Společenství určených pro výzkum lidských kmenových buněk věnována použití kmenových buněk dospělých jedinců. Není důvod, proč by se toto zaměření mělo v rámcovém programu Horizont 2020 výrazně měnit.

| 5) | Každý projekt předpokládající použití lidských embryonálních kmenových buněk musí být podroben vědeckému hodnocení, v jehož průběhu nezávislí vědečtí odborníci posoudí nezbytnost používání těchto kmenových buněk pro dosažení daných vědeckých cílů. |
| --- | --- |

5)

Každý projekt předpokládající použití lidských embryonálních kmenových buněk musí být podroben vědeckému hodnocení, v jehož průběhu nezávislí vědečtí odborníci posoudí nezbytnost používání těchto kmenových buněk pro dosažení daných vědeckých cílů.

| 6) | Návrhy, které úspěšně projdou vědeckým hodnocením, jsou poté předmětem přísného etického přezkumu organizovaného Evropskou komisí. V rámci tohoto přezkumu se zohlední zásady uvedené v Listině základních práv Evropské unie a v příslušných mezinárodních úmluvách, jako je Úmluva Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsaná v Oviedu dne 4. dubna 1997 a její dodatkové protokoly a Všeobecná deklarace o lidském genomu a lidských právech přijatá organizací UNESCO. Etický přezkum rovněž slouží k ověření toho, že návrhy dodržují předpisy platné v zemích, v nichž bude výzkum prováděn. |
| --- | --- |

6)

Návrhy, které úspěšně projdou vědeckým hodnocením, jsou poté předmětem přísného etického přezkumu organizovaného Evropskou komisí. V rámci tohoto přezkumu se zohlední zásady uvedené v Listině základních práv Evropské unie a v příslušných mezinárodních úmluvách, jako je Úmluva Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsaná v Oviedu dne 4. dubna 1997 a její dodatkové protokoly a Všeobecná deklarace o lidském genomu a lidských právech přijatá organizací UNESCO. Etický přezkum rovněž slouží k ověření toho, že návrhy dodržují předpisy platné v zemích, v nichž bude výzkum prováděn.

| 7) | V určitých konkrétních případech může být etický přezkum proveden rovněž během doby trvání projektu. |
| --- | --- |

7)

V určitých konkrétních případech může být etický přezkum proveden rovněž během doby trvání projektu.

| 8) | Každý projekt předpokládající použití lidských embryonálních kmenových buněk musí být před zahájením schválen příslušnou vnitrostátní nebo místní etickou komisí. Je třeba dodržet veškerá vnitrostátní pravidla a postupy, včetně pravidel a postupů týkajících se otázky rodičovského souhlasu, absence finančních pobídek atd. Bude prověřeno, zda projekty obsahují odkazy na licenční a kontrolní opatření, jež mají být přijata příslušnými orgány členského státu, ve kterém bude výzkum prováděn. |
| --- | --- |

8)

Každý projekt předpokládající použití lidských embryonálních kmenových buněk musí být před zahájením schválen příslušnou vnitrostátní nebo místní etickou komisí. Je třeba dodržet veškerá vnitrostátní pravidla a postupy, včetně pravidel a postupů týkajících se otázky rodičovského souhlasu, absence finančních pobídek atd. Bude prověřeno, zda projekty obsahují odkazy na licenční a kontrolní opatření, jež mají být přijata příslušnými orgány členského státu, ve kterém bude výzkum prováděn.

| 9) | Návrhy, které úspěšně projdou vědeckým hodnocením, vnitrostátním či místním etickým přezkumem a evropským etickým přezkumem, budou na individuálním základě předloženy ke schválení členským státům zasedajícím jako výbor jednající v souladu s přezkumným postupem. Projekty předpokládající použití lidských embryonálních kmenových buněk, který nebyl schválen členskými státy, nebude financován. |
| --- | --- |

9)

Návrhy, které úspěšně projdou vědeckým hodnocením, vnitrostátním či místním etickým přezkumem a evropským etickým přezkumem, budou na individuálním základě předloženy ke schválení členským státům zasedajícím jako výbor jednající v souladu s přezkumným postupem. Projekty předpokládající použití lidských embryonálních kmenových buněk, který nebyl schválen členskými státy, nebude financován.

| 10) | Evropská komise bude i nadále usilovat o to, aby výsledky výzkumu kmenových buněk financovaného Společenstvím byly s cílem maximálního přínosu pro pacienty ve všech zemích snadno přístupné pro všechny výzkumné pracovníky. |
| --- | --- |

10)

Evropská komise bude i nadále usilovat o to, aby výsledky výzkumu kmenových buněk financovaného Společenstvím byly s cílem maximálního přínosu pro pacienty ve všech zemích snadno přístupné pro všechny výzkumné pracovníky.

| 11) | Evropská komise bude podporovat činnosti a iniciativy, které přispívají ke koordinaci a racionalizaci výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk v rámci odpovědného etického přístupu. Komise bude zejména nadále podporovat vytvoření evropského registru linií lidských embryonálních kmenových buněk. Podpora tohoto registru umožní sledovat existující lidské embryonální kmenové buňky v Evropě, přispěje k maximalizaci jejich využití ze strany vědců a může pomoci zabránit zbytečným derivacím nových linií kmenových buněk. |
| --- | --- |

11)

Evropská komise bude podporovat činnosti a iniciativy, které přispívají ke koordinaci a racionalizaci výzkumu lidských embryonálních kmenových buněk v rámci odpovědného etického přístupu. Komise bude zejména nadále podporovat vytvoření evropského registru linií lidských embryonálních kmenových buněk. Podpora tohoto registru umožní sledovat existující lidské embryonální kmenové buňky v Evropě, přispěje k maximalizaci jejich využití ze strany vědců a může pomoci zabránit zbytečným derivacím nových linií kmenových buněk.

| 12) | Evropská komise bude pokračovat v současném postupu a nebude výboru jednajícímu v souladu s přezkumným postupem předkládat návrhy projektů zahrnujících výzkumné činnosti, při kterých dochází ke zničení lidských embryí, včetně zadávání zakázek v oblasti kmenových buněk. Vyloučení financování této fáze výzkumu nebude překážkou pro financování následných fází předpokládajících použití lidských embryonálních kmenových buněk ze zdrojů Společenství. |
| --- | --- |

12)

Evropská komise bude pokračovat v současném postupu a nebude výboru jednajícímu v souladu s přezkumným postupem předkládat návrhy projektů zahrnujících výzkumné činnosti, při kterých dochází ke zničení lidských embryí, včetně zadávání zakázek v oblasti kmenových buněk. Vyloučení financování této fáze výzkumu nebude překážkou pro financování následných fází předpokládajících použití lidských embryonálních kmenových buněk ze zdrojů Společenství.

Prohlášení o energii

Komise uznává základní budoucí úlohou energetické účinnosti u koncového uživatele a obnovitelné energie, význam lepších sítí a skladování při maximalizaci jejich potenciálu a nutnost přijetí opatření pro uvádění na trh s cílem budovat kapacitu, zlepšovat řízení a překonávat tržní překážky, aby se mohla rozvíjet řešení v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie.

Komise bude usilovat o to, aby nejméně 85 % rozpočtu na výzvu týkající se energetiky v Horizontu 2020 bylo vynaloženo v oblastech, které nevyužívají fosilní paliva, a v rámci těchto prostředků bylo nejméně 15 % celkového rozpočtu vyčleněného na výzvu týkající se energetiky vynaloženo na činnosti týkající se uvádění stávajících technologií v oblasti obnovitelné energie a energetické účinnosti v programu Inteligentní energie – Evropa III. Program bude prováděn prostřednictvím zvláštní řídící struktury a bude rovněž zahrnovat podporu provádění politiky udržitelné energie, budování kapacit a mobilizace financování pro investice, jak byla prováděna až dosud.

Zbývající část bude věnována na technologie a možnosti rozvoje založené na fosilních palivech, což je považováno za nezbytné pro dosažení cílů pro rok 2050 a pro podporu přechodu na udržitelný energetický systém.

Pokrok při plnění těchto cílů bude monitorován a Komise bude pravidelně podávat zprávy o dosaženém pokroku.

Prohlášení o šíření špičkové kvality a rozšiřování účasti

Komise hodlá vypracovat a uplatnit v rámci „šíření špičkové kvality a rozšiřování účasti“ opatření, jejichž cílem bude odstranit rozdíly ve výzkumu a inovacích v Evropě. Výše financování na tato opatření nebude nižší než částka vynaložená v sedmém rámcovém programu na akce týkající se „rozšiřování účasti“.

Nové činnosti COST prováděné v kontextu „rozšiřování účasti“ by měly být podporovány z rozpočtu na „šíření špičkové kvality a rozšiřování účasti“. Ostatní činnosti COST, které by měly být stejný objem z hlediska rozpočtu, by měly být podporovány z rozpočtu na cíl „6. Evropa v měnícím se světě: inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“.

Hlavní část činností týkajících se Nástroje na podporu politiky a nadnárodních sítí vnitrostátních kontaktních míst by měly být rovněž podporovány z rozpočtu na cíl „6. Evropa v měnícím se světě: inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“.

Prohlášení o známce vysoké kvality

Činnost na úrovni Unie umožňuje pořádat celounijní výběrová řízení, v nichž jsou vybrány nejlepší návrhy. Tím se zvyšuje kvalita a zajišťuje viditelnost pro přední výzkum a inovace.

Komise má za to, že pozitivně vyhodnocené návrhy v rámci Evropské výzkumné rady, Marie Sklodowska-Curie, týmových akcí, nástroje pro MSP druhé fáze nebo projektů spolupráce, které nemohly být financovány z rozpočtových důvodů, přesto splňují kritérium špičkové kvality v rámci programu Horizont 2020.

Se souhlasem účastníky mohou být tyto informace poskytovány odpovědným orgánům.

Komise proto vítá veškeré iniciativy na financování těchto projektů ze státních, regionálních nebo soukromých zdrojů. V této souvislosti hraje klíčovou úlohu také politika soudržnosti prostřednictvím budování kapacit.

Prohlášení o nástroji MSP

Podpora MSP v programu Horizont 2020 má velký význam a je jeho klíčovou části z hlediska dosažení cíle podpory inovací, hospodářského růstu a vytváření pracovních příležitostí. Komise proto zajistí vysokou viditelnost MSP v programu Horizont 2020, zejména prostřednictvím nástroje pro MSP v pracovních programech, pokynech a komunikačních činnostech. Bude učiněno vše pro to, aby MSP dokázaly snadno rozpoznat příležitosti, které jim nabízí oblasti „společenské výzvy“ a „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ (LEIT).

Nástroj MSP bude prováděn prostřednictvím jediné centrální řídící struktury odpovědné za hodnocení a řízení projektů, včetně společných IT systémů a obchodních procesů.

Nástroj MSP by měl přilákat nejnáročnější inovační projekty malých a středních podniků. Měl by být prováděn primárně postupem zdola nahoru prostřednictvím průběžně probíhajícího výběrového řízení uzpůsobeného potřebám MSP dle specifického cíle „inovace v MSP“. Současně by měl zohledňovat priority a cíle oblastí „LEIT“ a „společenských výzev“ a akceptovat návrhy spadající do více oblastí v souladu s přístupem zdola nahoru. Výběrové řízení může být revidováno/obnovováno každé dva roky, aby bylo možné zohlednit půlroční strategické programy. Kromě výběrových řízení uvedených výše budou ve vhodných případech pořádána výběrová řízení týkající se specifických témat strategického výzkumu. V těchto řízeních bude využívána koncepce a postupy nástroje MSP, jediné vstupní místo pro žadatele a doprovodné poradenské a vzdělávací služby.

Prohlášení k čl. 6 odst. 5

Aniž je dotčen roční rozpočtový proces, je záměrem Komise předložit v rámci strukturovaného dialogu s Evropským parlament o roční zprávě o plnění rozpočtu přehled uvedený v příloze II nařízení o Horizontu 2020 rozdělený podle priorit a specifických cílů v rámci těchto priorit včetně uplatňování čl. 6 odst. 5.

Prohlášení k článku 12

Komise na žádost předloží příslušnému výboru Evropského parlamentu přijaté pracovní programy.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/54)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0810),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, články 173 a 183 a čl. 188 druhý pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, články 173 a 183 a čl. 188 druhý pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0465/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Účetního dvora ze dne 19. července 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Účetního dvora ze dne 19. července 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru a (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj a Rozpočtového výboru a (A7-0428/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 318, 20.10.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1290/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Prohlášení o přímých nákladech velkých výzkumných infrastruktur

V reakci na požadavky zúčastněných stran hodlá Komise objasnit otázku přímých nákladů velkých výzkumných infrastruktur ve smyslu tohoto prohlášení.

Pokyny pro výpočet přímých nákladů velkých výzkumných infrastruktur v programu Horizont 2020 se budou vztahovat na náklady velkých výzkumných infrastruktur o celkové hodnotě nejméně 20 milionů EUR na jednoho příjemce. Náklady se vypočítají jako součet historických hodnot aktiv jednotlivých výzkumných infrastruktur dle údajů v poslední rozvaze daného příjemce uzavřené před datem podpisu grantové dohody nebo se určí na základě nákladů na pronájem nebo leasing výzkumných infrastruktur.

Pod tímto limitem se pokyny pro výpočet přímých nákladů velkých výzkumných infrastruktur v programu Horizont 2020 nepoužijí. Jednotlivé nákladové položky mohou být deklarovány jako způsobilé přímé náklady v souladu s příslušnými ustanoveními grantové dohody.

Obecně platí, že jako přímé náklady bude možné vykazovat veškeré náklady, které splňují všeobecné podmínky způsobilosti a mají přímý vztah k provádění dané akce, takže k ní mohou být přímo přiřazeny.

U velké výzkumné infrastruktury využívané v rámci provádění projektu se bude obvykle jednat o odpisové náklady a provozní náklady.

„Odpisovými náklady“ jsou náklady na zřízení nebo obnovení velké výzkumné infrastruktury a některé náklady na konkrétní opravy a údržbové práce na velké výzkumné infrastruktuře a na náhradní díly nebo základní konstrukční části.

„Provozními náklady“ jsou náklady, které příjemci vznikají v souvislosti s provozem velké výzkumné infrastruktury.

Některé náklady naopak nemohou být obvykle deklarovány jako přímé náklady, avšak mohou být proplaceny ve formě paušální sazby na nepřímé náklady, např. pronájem, leasing nebo odpisové náklady správních budov a ústředí.

Pokud jsou náklady spojeny s činnostmi projektu pouze částečně, může být deklarována pouze část, která se přímo vztahuje k projektu.

Za tímto účelem musí být v účetním systému příjemce přesně vyčíslena aktuální skutečná hodnota nákladů projektu (tj. reálná spotřeba nebo použití pro účely projektu). Tak tomu bude, pokud budou údaje pocházet z faktury dodavatele.

Měření nákladů je obvykle spojeno s časem stráveným při provádění projektu, který musí odpovídat hodinám/dnům/měsícům, kdy byla při provádění projektu používána výzkumná infrastruktura. Celkový počet produktivních hodin/dnů/měsíců musí odpovídat plnému potenciálu (plné kapacitě) výzkumné infrastruktury. Výpočet plné kapacity bude zahrnovat veškerý čas, kdy je výzkumnou infrastrukturu možné používat, avšak není využita. Při výpočtu plné kapacity se zohlední reálná omezení, jako jsou provozní hodiny a čas nutný k opravám a údržbě (včetně kalibrace a testování).

Pokud lze určitý náklad přímo přiřadit k dané výzkumné infrastruktuře, avšak z důvodu technických omezení jej není možné přiřadit přímo k projektu, přijatelnou alternativou bude měření těchto nákladů pomocí jednotek skutečného použití vhodných pro daný projekt na základě přesných technických specifikací a aktuálních údajů a náklady budou stanoveny na základě analytického systému nákladového účetnictví příjemce.

Náklady a jejich přesné přiřazení k projektu je nutné doložit vhodnými doklady, které umožňují pozdější audit.

Příjemce může doložit existenci přímé vazby jinými důkazy, pokud jsou dostatečně přesvědčivé.

Útvary Komise budou vydávat doporučení týkající se osvědčených postupů pro přímé měření a pro příslušné doklady (např. u odpisových nákladů: účetní výkazy, k nimž jsou připojena pravidla pro odpisy, jimiž se příjemce řídí ve své běžné účetní praxi, z nichž jsou patrné výpočty potenciálního užívání a hospodářského života daného aktiva, a doklady o jeho skutečném využívání pro účely projektu; u provozních nákladů: konkrétní explicitně označené faktury týkající velké výzkumné infrastruktury, smluv, projektového času atd.).

S ohledem na dostupné zdroje a zásadu nákladové účinnosti je Komise ochotna provést na žádost příjemce s velkými výzkumnými infrastrukturami předběžné posouzení metod, které příjemce používá pro výpočet přímých nákladů, a to jednoduchou a transparentní formou. Tím bude zajištěna právní jistota. Tato předběžná posouzení budou plně zohledněna při pozdějších auditech.

Komise kromě toho ustaví skupinu tvořenou zástupci příslušných zúčastněných organizací, která vyhodnotí uplatňování pokynů.

Komise potvrzuje, že jakmile budou přijata nařízení týkající se programu Horizont 2020, rychle přijme pokyny pro přímé náklady u velkých výzkumných infrastruktur.

Prohlášení o pokynech pro kritéria uplatňování „bonusu“

Pokud je o dodatečné odměny, má Komise v úmyslu neprodleně po přijetí pravidel pro účast a šíření vydat pokyny pro kritéria jejich uplatňování.

Prohlášení o „Rychlé cestě k inovacím“

Komise má v úmyslu zajistit přiměřenou známost tohoto nástroje mezi výzkumnou a inovační komunitou prostřednictvím osvětových a komunikačních činností, které proběhnou před pilotní výzvou v roce 2015.

Komise nehodlá předem omezovat trvání činností v rámci Rychlé cesty k inovacím. Při posuzování „dopadu“ každého návrhu je třeba patřičně zohlednit faktory, jako je časová citlivost a mezinárodní konkurence, aby byla zajištěna flexibilita s ohledem na specifické rysy různých oblastí aplikovaného výzkumu.

Kromě hloubkového posouzení v rámci průběžného hodnocení programu Horizont 2020 bude tento pilotní projekt průběžně monitorován, pokud jde o praktické aspekty týkající se předkládání, hodnocení, výběru a rozpočtu návrhů v rámci výzvy, a to od prvního termínu pro podávání návrhů v roce 2015.

Aby byl pilotní projekt efektivní a mohlo být prováděno řádné hodnocení, bude možná třeba podporovat až stovku projektů.

Prohlášení k článkům 3 a 4

V zájmu nalezení vhodné rovnováhy mezi různými zájmy usiluje Komise o to, aby grantové dohody obsahovaly odkazy na vnitrostátní právo v oblasti přístupu veřejnosti k dokumentům a důvěrnosti.

Prohlášení k článku 28

(možnost 100 % proplácení neziskovým subjektům v případě inovačních akcí):

Komise poukazuje na to, že i neziskové subjekty mohou provádět hospodářské činnosti, které mají úzkou vazbu na trh a jejich podpora by mohla vytvářet deformace vnitřního trhu. Komise bude proto předem posuzovat, zda mají způsobilé činnosti hospodářskou povahu, zda je účinně zamezeno křížovým dotacím hospodářských činností a zda sazba financování způsobilých hospodářských činnosti nemá negativní dopady na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu, které nejsou vyváženy pozitivními účinky.

Prohlášení k článku 42

Záměrem Komise je stanovit ve vzorových grantových dohodách časové lhůty pro ochranu výsledků s ohledem na časové lhůty RP7.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Strategický inovační program Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/55)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0822),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0462/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie], |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie],

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro právní záležitosti (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro právní záležitosti (A7-0422/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2013/.../EU o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, rozhodnutí č. 1312/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Evropský inovační a technologický institut ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/56)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0817),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0467/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7–0467/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 28. března 2012 (1),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro kulturu a vzdělávání, Rozpočtového výboru a Výboru pro právní záležitosti(A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro kulturu a vzdělávání, Rozpočtového výboru a Výboru pro právní záležitosti(A7-0403/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o změně nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1292/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (2014–2020) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/57)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0834),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 173 a 195 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0463/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 173 a 195 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0463/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené švédským parlamentem v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 29. března 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 29. března 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 9. října 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 9. října 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 12. září 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, jakož i Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, jakož i Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0420/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 125.

(2)  Úř. věst. C 391, 18.12.2012, s. 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1639/2006/ES

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1287/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Zvláštní program k provedení Horizontu 2020 *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu rozhodnutí Rady o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2016/C 436/58)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2011)0811),

| — | s ohledem na čl. 182 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 182 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0509/2011),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro právní záležitosti (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro právní záležitosti (A7-0002/2013),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí rozhodnutí Rady o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)

(Text s významem pro EHP)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 182 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),

v souladu se zvláštním legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy má být nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [...] ze dne ... o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (dále jen „Horizont 2020“) (4) provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy má být nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [...] ze dne ... o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (dále jen „Horizont 2020“) (4) provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.

| (2) | Program Horizont 2020 sleduje tři priority, a to vytvoření vynikající vědy („vynikající věda“), zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení v průmyslu“) a řešení společenských výzev („společenské výzvy“). Tyto priority by měly být prováděny prostřednictvím zvláštního programu, který obsahuje
  jednu část pro každou ze tří priorit, jednu část pro specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“, jednu část pro specifický cíl „věda se společností a pro společnost“
  a jednu část pro přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC). |
| --- | --- |

(2)

Program Horizont 2020 sleduje tři priority, a to vytvoření vynikající vědy („vynikající věda“), zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení v průmyslu“) a řešení společenských výzev („společenské výzvy“). Tyto priority by měly být prováděny prostřednictvím zvláštního programu, který obsahuje
  jednu část pro každou ze tří priorit, jednu část pro specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“, jednu část pro specifický cíl „věda se společností a pro společnost“
  a jednu část pro přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC).

| (2a) | Všechny tři priority by měly zahrnovat mezinárodní rozměr. Činnosti spojené s mezinárodní spoluprací by měly být zachovány přinejmenším na úrovni sedmého rámcového programu. |
| --- | --- |

(2a)

Všechny tři priority by měly zahrnovat mezinárodní rozměr. Činnosti spojené s mezinárodní spoluprací by měly být zachovány přinejmenším na úrovni sedmého rámcového programu.

| (3) | Zatímco program Horizont 2020 stanoví obecný cíl rámcového programu, priority a hlavní rysy specifických cílů a činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují prováděcí ustanovení obsažená v programu Horizont 2020, včetně ustanovení týkajících se etických zásad. |
| --- | --- |

(3)

Zatímco program Horizont 2020 stanoví obecný cíl rámcového programu, priority a hlavní rysy specifických cílů a činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují prováděcí ustanovení obsažená v programu Horizont 2020, včetně ustanovení týkajících se etických zásad.

| (4) | Každá část by měla doplňovat ostatní části zvláštního programu a být prováděna soudržně s těmito částmi. |
| --- | --- |

(4)

Každá část by měla doplňovat ostatní části zvláštního programu a být prováděna soudržně s těmito částmi.

| (5) | K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové úrovně. Část I „Vynikající věda“ by měla podpořit činnosti Evropské rady pro výzkum v oblasti hraničního výzkumu, budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ a evropské výzkumné infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a zajistit větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy v Unii v celosvětovém měřítku. |
| --- | --- |

(5)

K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové úrovně. Část I „Vynikající věda“ by měla podpořit činnosti Evropské rady pro výzkum v oblasti hraničního výzkumu, budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ a evropské výzkumné infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a zajistit větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy v Unii v celosvětovém měřítku.

| (6) | Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci části I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle potřeb a příležitostí vědy ▌. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence. |
| --- | --- |

(6)

Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci části I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle potřeb a příležitostí vědy ▌. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.

| (7) | Evropská rada pro výzkum by měla nahradit Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES, a měla by být její nástupkyní (5). Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a průhlednosti. |
| --- | --- |

(7)

Evropská rada pro výzkum by měla nahradit Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES, a měla by být její nástupkyní (5). Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a průhlednosti.

| (8) | V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií, na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a zajistit širokou podporu Unie pro inovace v malých a středních podnicích. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií, na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a zajistit širokou podporu Unie pro inovace v malých a středních podnicích.

| (9) | Do části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a účinného a nákladově efektivního provádění. |
| --- | --- |

(9)

Do části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a účinného a nákladově efektivního provádění.

| (10) | Řešení významných společenských výzev určených ve strategii Evropa 2020 (6) vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění nových a průlomových řešení, u nichž je zajištěno nezbytné množství a rozsah. Tyto výzvy představují rovněž důležité hospodářské příležitosti pro inovativní podniky, a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(10)

Řešení významných společenských výzev určených ve strategii Evropa 2020 (6) vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění nových a průlomových řešení, u nichž je zajištěno nezbytné množství a rozsah. Tyto výzvy představují rovněž důležité hospodářské příležitosti pro inovativní podniky, a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti.

| (11) | Část III „Společenské výzvy“ by měla zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu výzkumu a inovací,
  včetně
  činností souvisejících s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by
  ve vhodných případech
  měly přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

(11)

Část III „Společenské výzvy“ by měla zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu výzkumu a inovací,
  včetně
  činností souvisejících s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by
  ve vhodných případech
  měly přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj.

| (11a) | V rámci společenských výzev a vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích by se mělo usilovat o náležitou rovnováhu mezi menšími a většími projekty. |
| --- | --- |

(11a)

V rámci společenských výzev a vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích by se mělo usilovat o náležitou rovnováhu mezi menšími a většími projekty.

| (11b) | Část IIIa „Šíření excelence a rozšiřování účasti“ by měla plně využívat evropský talentový potenciál a zajistit, že přínosy inovační ekonomiky budou maximalizovány a všeobecně rozšířeny napříč Unií v souladu se zásadou excelence. |
| --- | --- |

(11b)

Část IIIa „Šíření excelence a rozšiřování účasti“ by měla plně využívat evropský talentový potenciál a zajistit, že přínosy inovační ekonomiky budou maximalizovány a všeobecně rozšířeny napříč Unií v souladu se zásadou excelence.

| (11c) | Část IIIb „Věda se společností a pro společnost“ by měla budovat účinnou spolupráci mezi vědou a společností, podpořit získávání nových talentů pro vědu a propojit vynikající vědecké výsledky se sociálním povědomím a odpovědností. |
| --- | --- |

(11c)

Část IIIb „Věda se společností a pro společnost“ by měla budovat účinnou spolupráci mezi vědou a společností, podpořit získávání nových talentů pro vědu a propojit vynikající vědecké výsledky se sociálním povědomím a odpovědností.

| (12) | Jako nedílná součást programu Horizont 2020 by Společné výzkumné středisko mělo i nadále poskytovat nezávislou vědeckou a technickou podporu iniciovanou zákazníky pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, bezpečnost a občanství a globální Evropu. |
| --- | --- |

(12)

Jako nedílná součást programu Horizont 2020 by Společné výzkumné středisko mělo i nadále poskytovat nezávislou vědeckou a technickou podporu iniciovanou zákazníky pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, bezpečnost a občanství a globální Evropu.

| (13) | Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence. |
| --- | --- |

(13)

Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence.

| (14) | Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím konkurenceschopných činností, včetně účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a v menším rozsahu využívání duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

(14)

Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím konkurenceschopných činností, včetně účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a v menším rozsahu využívání duševního vlastnictví.

| (15) | Zvláštní program by měl doplňovat akce uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění strategie Evropa 2020 ▌. |
| --- | --- |

(15)

Zvláštní program by měl doplňovat akce uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění strategie Evropa 2020 ▌.

| (15a) | Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámořských zemí a území“), ve znění pozdějších předpisů, jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti na programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v něm stanoveny. |
| --- | --- |

(15a)

Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství („rozhodnutí o přidružení zámořských zemí a území“), ve znění pozdějších předpisů, jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti na programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v něm stanoveny.

| (16) | K zajištění toho, aby ▌zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie za účelem přizpůsobení nebo dalšího rozpracování zvláštních podmínek pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací na odborné úrovni.
  Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem Radě. |
| --- | --- |

(16)

K zajištění toho, aby ▌zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie za účelem přizpůsobení nebo dalšího rozpracování zvláštních podmínek pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací na odborné úrovni.

Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem Radě.

| (17) | V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu. |
| --- | --- |

(17)

V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu.

| (18) | Prováděcí pravomoci týkající se pracovních programů pro části I, II, III
  , IIIa a IIIb
  , by měly být s výjimkou akcí Evropské rady pro výzkum, pokud se Komise neodchýlí od stanoviska vědecké rady, vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7). |
| --- | --- |

(18)

Prováděcí pravomoci týkající se pracovních programů pro části I, II, III
  , IIIa a IIIb
  , by měly být s výjimkou akcí Evropské rady pro výzkum, pokud se Komise neodchýlí od stanoviska vědecké rady, vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).

| (19) | Ohledně vědecko-technického obsahu zvláštního programu týkajícího se přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom ze dne 10. dubna 1996 o reorganizaci Společného výzkumného střediska (8). |
| --- | --- |

(19)

Ohledně vědecko-technického obsahu zvláštního programu týkajícího se přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom ze dne 10. dubna 1996 o reorganizaci Společného výzkumného střediska (8).

| (20) | Z důvodu právní jistoty a jasnosti by mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9), rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Myšlenky“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (10), rozhodnutí Rady 2006/973/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Lidé“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (11), rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Kapacity“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (12), a rozhodnutí Rady 2006/975/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu prováděném Společným výzkumným střediskem prostřednictvím přímých akcí v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (13), |
| --- | --- |

(20)

Z důvodu právní jistoty a jasnosti by mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9), rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Myšlenky“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (10), rozhodnutí Rady 2006/973/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Lidé“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (11), rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Kapacity“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (12), a rozhodnutí Rady 2006/975/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu prováděném Společným výzkumným střediskem prostřednictvím přímých akcí v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (13),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

HLAVA I

ZŘÍZENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto rozhodnutím se zřizuje zvláštní program k provedení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XX/2012 (14) a stanoví specifické cíle pro podporu Unie určenou na výzkumné a inovační činnosti stanovené v článku 1 uvedeného nařízení a rovněž prováděcí pravidla.

Článek 2

Zřízení zvláštního programu

1.   Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zřizuje zvláštní program k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (dále jen „zvláštní program“).

2.   V souladu s čl. 5 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] se zvláštní program skládá z těchto částí:

| a) | část I „Vynikající věda“; |
| --- | --- |

a)

část I „Vynikající věda“;

| b) | část II „Vedoucí postavení v průmyslu“; |
| --- | --- |

b)

část II „Vedoucí postavení v průmyslu“;

| c) | část III „Společenské výzvy“; |
| --- | --- |

c)

část III „Společenské výzvy“;

| d) | část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC)“. |
| --- | --- |

d)

část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC)“.

Článek 3

Specifické cíle

1.   Část I „Vynikající věda“ posílí excelenci evropského výzkumu v souladu s prioritou „vynikající věda“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to sledováním těchto specifických cílů:

| a) | posílení hraničního výzkumu prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (ERV); |
| --- | --- |

a)

posílení hraničního výzkumu prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (ERV);

| b) | posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií; |
| --- | --- |

b)

posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií;

| c) | posílení dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie Curie-Skłodowské (akce „Marie Curie
  -Skłodowská
  “); |
| --- | --- |

c)

posílení dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie Curie-Skłodowské (akce „Marie Curie
  -Skłodowská
  “);

| d) | posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur. |
| --- | --- |

d)

posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur.

Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části I přílohy I.

2.   Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ posílí vedoucí postavení v průmyslu a konkurenceschopnost v souladu s prioritou „vedoucí postavení v průmyslu“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to sledováním těchto specifických cílů:

| a) | podpora vedoucího postavení Evropy v průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových technologií:






  i) | informační a komunikační technologie, |
| --- | --- | --- |

a)

podpora vedoucího postavení Evropy v průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových technologií:

i)

informační a komunikační technologie,

| ii) | nanotechnologie, |
| --- | --- |

ii)

nanotechnologie,

| iii) | pokročilé materiály, |
| --- | --- |

iii)

pokročilé materiály,

| iv) | biotechnologie, |
| --- | --- |

iv)

biotechnologie,

| v) | pokročilá výroba a zpracování, |
| --- | --- |

v)

pokročilá výroba a zpracování,

| vi) | vesmír; |
| --- | --- |

vi)

vesmír;

| b) | zlepšení přístupu k rizikovému financování pro investice do výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

b)

zlepšení přístupu k rizikovému financování pro investice do výzkumu a inovací;

| c) | zvýšení inovací v malých a středních podnicích. |
| --- | --- |

c)

zvýšení inovací v malých a středních podnicích.

Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části II přílohy I. Pro využívání finančních nástrojů v rámci specifického cíle uvedeného v písmeně b) se stanoví zvláštní podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny v části II bodě 2 přílohy I.

Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10
  ohledně změny podílu investic z kapitálového nástroje programu Horizont 2020 v rámci celkových investic EU do expanzivní a růstové fáze, pokud jde o finanční nástroje uvedené v bodě 2 části II přílohy I
  .

3.   Část III „Společenské výzvy“ přispěje k prioritě „společenské výzvy“ stanovené v čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to prováděním akcí v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, které přispějí k těmto specifickým cílům:

| a) | zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek
  všech
  ; |
| --- | --- |

a)

zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek
  všech
  ;

| b) | zajišťování dostatečných dodávek bezpečných,
  zdravých
  a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických výrobků prostřednictvím rozvoje produktivních
  a udržitelných
  systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje, podpory souvisejících ekosystémových služeb
  a obnovy biologické rozmanitosti
  , a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských
  , zpracovatelských a tržních
  řetězců; |
| --- | --- |

b)

zajišťování dostatečných dodávek bezpečných,
  zdravých
  a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických výrobků prostřednictvím rozvoje produktivních
  a udržitelných
  systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje, podpory souvisejících ekosystémových služeb
  a obnovy biologické rozmanitosti
  , a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských
  , zpracovatelských a tržních
  řetězců;

| c) | uskutečnění přechodu na spolehlivý,
  finančně dostupný, všeobecně přijatý,
  udržitelný a konkurenceschopný energetický systém zaměřený na snížení závislosti na fosilních palivech v situaci
  rostoucího nedostatku zdrojů,
  zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu; |
| --- | --- |

c)

uskutečnění přechodu na spolehlivý,
  finančně dostupný, všeobecně přijatý,
  udržitelný a konkurenceschopný energetický systém zaměřený na snížení závislosti na fosilních palivech v situaci
  rostoucího nedostatku zdrojů,
  zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu;

| d) | dosažení evropského dopravního systému, který ve prospěch
  všech
  občanů, hospodářství a společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný
  ke klimatu a
  k životnímu prostředí, bezpečný a bez mezer; |
| --- | --- |

d)

dosažení evropského dopravního systému, který ve prospěch
  všech
  občanů, hospodářství a společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný
  ke klimatu a
  k životnímu prostředí, bezpečný a bez mezer;

| e) | dosažení hospodářství
  a společnosti
  účinně využívajících zdroje
  , včetně vody,
  a odolných vůči změně klimatu
  , ochrany a udržitelného řízení přírodních zdrojů a ekosystémů
  a udržitelného dodávání
  a využívání
  surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové populace v rámci udržitelných mezí přírodních zdrojů
  a ekosystémů
  planety; |
| --- | --- |

e)

dosažení hospodářství
  a společnosti
  účinně využívajících zdroje
  , včetně vody,
  a odolných vůči změně klimatu
  , ochrany a udržitelného řízení přírodních zdrojů a ekosystémů
  a udržitelného dodávání
  a využívání
  surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové populace v rámci udržitelných mezí přírodních zdrojů
  a ekosystémů
  planety;

| f) | péče o 
  hlubší pochopení Evropy, nabídnutí řešení a podpora
  inovativní
  a přemýšlivé
  evropské společnosti podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti; |
| --- | --- |

f)

péče o 
  hlubší pochopení Evropy, nabídnutí řešení a podpora
  inovativní
  a přemýšlivé
  evropské společnosti podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti;

| g) | podpora bezpečných evropských společností v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb, při současném posilování evropské kultury svobody a spravedlnosti; |
| --- | --- |

g)

podpora bezpečných evropských společností v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb, při současném posilování evropské kultury svobody a spravedlnosti;

Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části III přílohy I.

3a.
     
  Část (IIIa) „Šíření excelence a rozšiřování účasti“ plně využije potenciálu fondu evropských talentů a zajistí, že přínosy inovačního hospodářství budou maximalizovány a všeobecně rozšířeny napříč Unií v souladu se zásadou excelence.

3b.
     
  Část (IIIb) „Věda se společností a pro společnost“ povede k navázání účinné spolupráce mezi vědou a společností, k získání nových talentů pro vědu a k propojení vědecké excelence se sociálním povědomím a odpovědností.

4.   Část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska“ přispěje ke všem prioritám stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] se specifickým cílem spočívajícím v poskytování vědecké a technické podpory tvorbě evropských politik iniciované zákazníky.

Hlavní rysy tohoto specifického cíle jsou stanoveny v části IV přílohy I.

5.   Zvláštní program je posuzován ve vztahu k výsledkům a dopadům na základě výkonnostních ukazatelů ▌.

Další podrobnosti o klíčových výkonnostních ukazatelích, které odpovídají specifickým cílům stanoveným v odst. 1 až 4 tohoto článku, jsou uvedeny v příloze II.

▌

Článek 4

Rozpočet

1.   V souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] činí celkové finanční prostředky přidělené na provádění zvláštního programu [86 198 milionů EUR].

2.   Částka uvedená v odstavci 1 je rozdělena mezi čtyři části uvedené v čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020]. Orientační rozdělení rozpočtových prostředků pro jednotlivé specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí a maximální celková částka příspěvku na akce Společného výzkumného střediska jsou uvedeny v příloze II nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020].

3.   Na správní výdaje Komise připadá nejvýše 6 % částek uvedených v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] pro části I, II a III zvláštního programu.

4.   V případě potřeby lze prostředky zanést do rozpočtu i po roce 2020 na pokrytí technických a správních výdajů s cílem umožnit řízení činností, které nebudou do 31. prosince 2020 ukončeny.

HLAVA II

PROVÁDĚNÍ

Článek 5

Pracovní programy

1.   Zvláštní program je prováděn prostřednictvím pracovních programů.

2.   Komise přijme společné nebo zvláštní pracovní programy pro provádění částí I, II a III tohoto zvláštního programu uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a), b) a c), s výjimkou provádění akcí v rámci specifického cíle „posílení ▌hraničního výzkumu
  prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum“ uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a)
  . Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2.

3.   Pracovní programy pro provádění akcí v rámci specifického cíle „posílení ▌hraničního výzkumu
  prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum
  “, jak jsou stanoveny vědeckou radou Evropské rady pro výzkum v čl. 7 odst. 2
  písm. b)
  ▌, přijímá Komise prostřednictvím prováděcího aktu
  v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2a.
  Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2. Toto opatření Komise řádně zdůvodní.

4.   Prostřednictvím prováděcího aktu přijme Komise samostatný víceletý pracovní program pro část IV zvláštního programu týkající se nejaderných přímých akcí Společného výzkumného střediska podle čl. 2 odst. 2 písm. d).

Tento pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska uvedené v rozhodnutí 96/282/Euratom.

5.   Pracovní programy přihlížejí ke stavu vědy, techniky a inovací na úrovni jednotlivých členských států, na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a k příslušnému vývoji politiky a trhu a společenskému vývoji.
  Ve vhodných případech
  obsahují pracovní programy informace o koordinaci s výzkumnými a inovačními činnostmi prováděnými ▌členskými státy
  (včetně jejich regionů)
  , včetně v oblastech, v nichž existují iniciativy společného plánování. Podle potřeby se aktualizují.

6.   Pracovní programy pro provádění částí I, II a III uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a), b) a c) stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku, včetně případně orientačních údajů ohledně výše výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Pracovní programy obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci, orientační harmonogram provádění a víceletý přístup a strategické směry pro další roky provádění. Pracovní programy u grantů zahrnují jednotlivé priority,
  výběr a kritéria pro udělení grantu a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií
  a maximální míru
  financování celkových způsobilých nákladů
  .
  Rovněž uvádí jakékoliv další povinnosti účastníků týkající se využití a šíření v souladu s článkem 40 nařízení (EU) č. XX/2012 [pravidla pro účast]. Podle potřeby
  umožňují
  strategické přístupy shora dolů stejně jako
  přístupy zdola nahoru, které se cíli zabývají inovativními způsoby.

Tyto pracovní programy mimoto obsahují oddíl, v němž jsou určeny průřezové akce podle článku 13
  a oddílu týkajícího se průřezových otázek a podpůrných opatření v příloze I
  nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to na základě dvou či více specifických cílů v rámci téže priority i napříč dvěma či více prioritami. Tyto akce jsou prováděny integrovaným způsobem.

7.
     
  Komise přijímá prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2 tato opatření:

| a) | rozhodnutí o schválení financování nepřímých akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci tohoto programu 2,5 milionu EUR nebo více, s výjimkou akcí podle zvláštního cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a) a s výjimkou akcí financovaných v rámci nástroje „Rychlá cesta k inovacím“; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutí o schválení financování nepřímých akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci tohoto programu 2,5 milionu EUR nebo více, s výjimkou akcí podle zvláštního cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a) a s výjimkou akcí financovaných v rámci nástroje „Rychlá cesta k inovacím“;

| b) | rozhodnutí o schválení financování akcí zahrnujících použití lidských embryí a lidských embryonálních kmenových buněk a akcí podle zvláštního cíle uvedeného v čl. 3 odst. 3 písm. g); |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí o schválení financování akcí zahrnujících použití lidských embryí a lidských embryonálních kmenových buněk a akcí podle zvláštního cíle uvedeného v čl. 3 odst. 3 písm. g);

| c) | rozhodnutí o schválení financování akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci tohoto programu na akce v rámci zvláštního cíle podle čl. 3 odst. 3 písm. f) a na akce uvedené v čl. 3 odst. 3a a čl. 3 odst. 3b 0,6 milionu EUR nebo více; |
| --- | --- |

c)

rozhodnutí o schválení financování akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci tohoto programu na akce v rámci zvláštního cíle podle čl. 3 odst. 3 písm. f) a na akce uvedené v čl. 3 odst. 3a a čl. 3 odst. 3b 0,6 milionu EUR nebo více;

| d) | vypracování kritérií pro hodnocení podle článku 26 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020]. |
| --- | --- |

d)

vypracování kritérií pro hodnocení podle článku 26 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020].

Článek 6

Evropská rada pro výzkum

1.   Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum (dále jen „ERV“), která je prostředkem k provádění akcí v rámci části I „Vynikající věda“, jež souvisejí se specifickým cílem „posílení ▌hraničního výzkumu
  prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum
  “. Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím 2007/134/ES.

2.   Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury uvedené v článku 8.

3.   ERV má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.

Předsedu jmenuje Komise na základě
  transparentního
  přijímacího řízení za účasti
  nezávislého
  specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou.

Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.

4.   Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, průhlednosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí Rady 2006/972/ES.

5.   Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. Granty Evropské rady pro výzkum v oblasti hraničního výzkumu se udělují pouze na základě kritéria excelence.

6.   Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených.

Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií vědecké rady podle čl. 7 odst. 2.

Článek 7

Vědecká rada

1.   Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků
  obou pohlaví a různých věkových skupin
  s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech.

Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě.

Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.

2.   Vědecká rada vypracuje:

| a) | celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum; |
| --- | --- |

a)

celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum;

| b) | pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum; |
| --- | --- |

b)

pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum;

| c) | metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány; |
| --- | --- |

c)

metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány;

| d) | své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého ▌hlediska rozšířit ▌úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu; |
| --- | --- |

d)

své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého ▌hlediska rozšířit ▌úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;

| e) | kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů. |
| --- | --- |

e)

kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.

Komise se odchýlí od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c), d) a e) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní.

3.   Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v bodě 1.1 části I přílohy I.

4.   Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení cílů části zvláštního programu týkajícího se specifického cíle „posílení ▌hraničního výzkumu
  prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum
  “ podle zásad stanovených v čl. 6 odst. 4. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností.

Článek 8

Specializovaná prováděcí struktura

1.   Specializovaná prováděcí struktura odpovídá za administrativní provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v části I bodě 1.2 přílohy I, a podporuje vědeckou radu při plnění všech jejích úkolů.

2.   Komise zajistí, aby se specializovaná prováděcí struktura přesně, účinně a s potřebnou pružností řídila pouze cíli a požadavky Evropské rady pro výzkum.

HLAVA III

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 8a

Sledování a informace o provádění

1.
     
  Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont 2020 a podává o něm zprávy v souladu s článkem 25 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] a přílohou III tohoto rozhodnutí.

2.
     
  Komise pravidelně informuje výbor uvedený v článku 9 o celkovém pokroku v provádění nepřímých akcí zvláštního programu s cílem umožnit výboru, aby včas poskytoval vhodné informace o přípravě pracovních programů, zejména pokud jde o víceletý přístup a strategické směry, a včas mu poskytuje informace o všech akcích navržených nebo financovaných v rámci programu Horizont 2020, jak je upřesněno v příloze IV tohoto rozhodnutí.

Článek 9

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

1a.
     
  Výbor se schází v různých složeních uvedených v příloze V s ohledem na otázku, která bude projednávána.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se přezkumný postup podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

2a.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se poradní postup podle článku 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Má-li být stanovisko výboru uvedeného v odstavcích 2
  a 2a
  získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.

Článek 10

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci
  podle čl. 3 odst. 2
  se Komisi svěřuje od data vstupu tohoto rozhodnutí v platnost
  a na dobu trvání programu
  .

3.   Rada může přenesení pravomoci
  podle čl. 3 odst. 2
  kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci
  přijatý podle čl. 3 odst. 2
  vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

6.   Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.

Článek 11

Zrušení a přechodná ustanovení

1.   Rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES se s účinkem ode dne 1. ledna 2014 zrušují.

2.   Akce zahájené na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 a finanční povinnosti související s akcemi prováděnými na základě těchto rozhodnutí se až do doby ukončení řídí i nadále těmito rozhodnutími. V případě potřeby jsou zbývající úkoly výborů zřízených podle rozhodnutí uvedených v odstavci 1 prováděny výborem uvedeným v článku 9 tohoto rozhodnutí.

3.   Finanční prostředky přidělené zvláštnímu programu mohou zahrnovat rovněž výdaje na technickou a správní pomoc, které jsou nezbytné k zajištění přechodu mezi zvláštním programem a opatřeními, na něž se vztahují rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES.

Článek 12

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 13

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne .

Za Radu

předseda/předsedkyně

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013.

1

(2)  Úř. věst. C , , s.

2

(3)  Úř. věst. C , , s.

3

(4)  Úř. věst. , , s.

4

(5)  Úř. věst. L 57, 24.2.2007, s. 14.

5

(6)  COM(2010)2020

6

(7)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

7

(8)  Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 12.

8

(9)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86.

9

(10)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 243.

10

(11)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 272.

11

(12)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 299.

12

(13)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 368.

13

(14)  Úř. věst. L [], [], s. [].

14

PŘÍLOHA I

Hlavní rysy činností

Prvky společné nepřímým akcím

1.   PROGRAMOVÁNÍ

1.1.   Obecné informace

Nařízení (EU) č. XX/2012 (program Horizont 2020) stanoví soubor zásad v zájmu podpory programového přístupu, kdy činnosti přispívají strategickým a integrovaným způsobem k jeho cílům, a k zajištění významné doplňkovosti s ostatními souvisejícími politikami a programy v celé Unii.

Nepřímé akce programu Horizont 2020 budou prováděny prostřednictvím forem financování, které jsou stanoveny ve finančním nařízení, zejména grantů, cen, veřejných zakázek a finančních nástrojů. Všechny formy financování se budou v rámci všech obecných a specifických cílů programu Horizont 2020 používat pružně, přičemž jejich používání bude určeno na základě potřeb a zvláštností daného specifického cíle.

Zvláštní pozornost bude věnována zajištění
  vyváženého
  přístupu k 
  výzkumu a
  inovacím, který není omezen pouze na vývoj nových výrobků a služeb na základě průlomových vědeckých a technologických objevů, nýbrž který zahrnuje rovněž aspekty, jako je využívání stávajících technologií v nových aplikacích, trvalé zlepšování a netechnologické a sociální inovace. Pouze ucelený přístup k inovacím může vyřešit společenské výzvy a současně vést k vzniku nových konkurenceschopných podniků a výrobních odvětví.

Zejména v případě společenských výzev a základních a průmyslových technologií se bude zvláštní důraz klást na
  výzkumné a inovační
  činnosti
  doplněné o činnosti
  , které se uskutečňují blízko konečných uživatelů a trhu, jako jsou demonstrace, pilotní projekty nebo ověření koncepce. To bude případně zahrnovat rovněž činnosti na podporu sociálních inovací a podporu přístupů na straně poptávky, jako jsou veřejné zakázky v přednormalizační nebo předkomerční fázi, pořizování inovativních řešení, normalizace a jiná opatření zaměřená na uživatele s cílem pomoci urychlit zavádění a šíření inovativních výrobků a služeb na trhu. Mimoto bude k dispozici dostatečný prostor pro přístupy zdola nahoru
  , pokud jde o výzvy k předkládání návrhů, a činnosti v pracovních programech budou vymezeny obecně
  . V rámci každé výzvy a technologie
  budou existovat
  otevřené, snadné a rychlé programy, které nejlepším evropským výzkumným pracovníkům, podnikatelům a podnikům umožní předložit průlomová řešení podle jejich výběru.

Podrobné stanovování priorit během provádění programu Horizont 2020 bude znamenat strategický přístup k programování výzkumu a využívání způsobů řízení, jež jsou úzce sladěny s politickým vývojem, přesto však překračují hranice tradičních odvětvových politik. To bude založeno na řádných důkazech, analýze a prognóze, přičemž se pokrok bude měřit na základě náležitého souboru výkonnostních ukazatelů. Tento průřezový přístup k plánování a řízení umožní účinnou koordinaci mezi všemi specifickými cíli programu Horizont 2020 a řešení průřezových výzev, jako je například udržitelnost, změna klimatu
  , společenské a humanitní vědy
  nebo námořní vědy a technologie.

Stanovování priorit bude stejně tak založeno na široké škále vstupních informací a doporučení. To bude případně zahrnovat skupiny nezávislých odborníků zřízené výhradně za účelem vydávání doporučení k provádění programu Horizont 2020 nebo jeho specifických cílů. Tyto odborné skupiny musí vykazovat náležitou úroveň odborných znalostí a vědomostí v dotyčných oblastech a musí v nich být zastoupeny různé obory, včetně zapojení
  akademické obce,
  průmyslu a občanské společnosti.
  Rovněž bude v případě potřeby zohledněno poradenství týkající se určení a navržení strategických priorit Výborem pro Evropský výzkumný prostor (ERAC), dalšími skupinami v oblasti EVP a Skupinou pro podnikovou politiku.

Při stanovování priorit lze vzít v úvahu rovněž strategické výzkumné programy evropských technologických platforem,
  iniciativy společného plánování
  nebo vstupy evropských inovačních partnerství. Ke stanovování priorit a k provádění případně přispějí rovněž partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru podporovaná programem Horizont 2020 v souladu s ustanoveními obsaženými v programu Horizont 2020. Základem procesu stanovování priorit budou rovněž pravidelné kontakty s konečnými uživateli, občany a organizacemi občanské společnosti, a to pomocí náležitých metod, jako jsou konsenzuální konference, hodnocení technologické účasti nebo přímé zapojení do výzkumných a inovačních procesů.

Jelikož program Horizont 2020 je sedmiletým programem, mohou se hospodářské, společenské a politické souvislosti, v jejichž rámci bude působit, během doby jeho trvání podstatně změnit. Program Horizont 2020 musí být schopen se těmto změnám přizpůsobit. V rámci každého specifického cíle bude proto existovat možnost zahrnout podporu pro činnosti překračující níže uvedené popisy, je-li to opodstatněné k zohlednění důležitého vývoje, politických potřeb nebo nepředvídaných událostí.

Činnosti podporované v rámci jednotlivých částí a jejich zvláštních cílů by měly být prováděny způsobem, který mezi nimi v případě potřeby zajistí doplňkovost a soudržnost.

▌

1.2.   Přístup k rizikovému financování

Program Horizont 2020 pomůže podnikům a ostatním typům organizací získat přístup k úvěrům, zárukám a kapitálovému financování prostřednictvím dvou finančních nástrojů.

Dluhový nástroj bude poskytovat úvěry jednotlivým příjemcům určené na investice do výzkumu a inovací; záruky finančním
  zprostředkovatelům
  poskytujícím úvěry příjemcům; kombinace úvěrů a záruk a záruky nebo protizáruky v rámci vnitrostátních, regionálních
  a místních
  režimů dluhového financování. Bude zahrnovat specializovaný nástroj pro MSP zaměřený na MSP orientované na výzkum a inovace, a to částkami úvěrů, které doplňují financování pro MSP z nástroje pro úvěrové záruky v rámci Programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP
  (COSME)
  .

Kapitálový nástroj poskytne rizikový a/nebo mezaninový kapitál jednotlivým podnikům v počáteční fázi (specializovaný nástroj pro počáteční fázi). Tento nástroj spolu s kapitálovým nástrojem pro růst v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP
  (COSME)
  bude mít také možnost poskytovat investice pro expanzivní a růstovou fázi, mimo jiné do fondů fondů.

Tyto nástroje budou zásadní pro specifický cíl „přístup k rizikovému kapitálu“, v případě potřeby však mohou být využity rovněž v rámci všech ostatních specifických cílů programu Horizont 2020.

Kapitálový nástroj a specializovaný nástroj pro MSP v rámci dluhového nástroje budou spolu s kapitálovým a dluhovým nástrojem v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP
  (COSME)
  zavedeny jako součást dvou finančních nástrojů EU, které poskytují kapitál a dluhové financování na podporu výzkumu a inovací MSP a růstu.

1.3.
     Komunikace, využívání a šíření informací

Jednou z hlavních přidaných hodnot výzkumu a inovací financovaných na úrovni Unie je možnost šířit, využívat a sdělovat výsledky po celém kontinentu za účelem zvýšení jejich dopadů. Program Horizont 2020 bude proto v rámci všech specifických cílů zahrnovat vyhrazenou podporu pro šíření informací (mimo jiné prostřednictvím otevřeného přístupu k 
  vědeckým publikacím
  ) a činnosti v oblasti komunikace a dialogu, přičemž se bude velký důraz klást na sdělování výsledků konečným uživatelům, občanům,
  akademické obci,
  organizacím občanské společnosti, průmyslu a tvůrcům politik. Za tímto účelem může program Horizont 2020 využívat sítě pro předávání informací. Komunikační činnosti prováděné v rámci programu Horizont 2020
  budou informovat o tom, že výsledky byly získány s podporou financování Unie a
  budou rovněž usilovat o zvýšení informovanosti veřejnosti o významu výzkumu a inovací, a to prostřednictvím publikací, akcí, archivů znalostí, databází, internetových stránek nebo cíleným využíváním sociálních médií.

▌

2.
     DOPLŇKOVOST, PRŮŘEZOVÉ OTÁZKY A PODPŮRNÁ OPATŘENÍ

Program Horizont 2020 je strukturován okolo cílů stanovených pro jeho tři hlavní části: vytvoření vynikající vědy, zajištění vedoucího postavení v průmyslu a řešení společenských výzev. Zvláštní pozornost bude věnována zajištění náležité koordinace mezi těmito částmi a plnému využívání synergií vytvořených mezi všemi specifickými cíli s cílem zvýšit co nejvíce jejich společný dopad na politické cíle Unie na vyšší úrovni. Cílům programu Horizont 2020 bude proto věnována pozornost prostřednictvím velkého důrazu na nalezení účinných řešení významně přesahujících přístup založený pouze na tradičních vědeckých a technických oborech a hospodářských odvětvích.

Budou podporovány průřezové akce
  mezi
  částí I „Vynikající věda“,
  částí II „Vedoucí postavení v průmyslu“ a částí III „Společenské výzvy“
  za účelem společného rozvoje nových poznatků, budoucích a vznikajících technologií, výzkumných infrastruktur a klíčových dovedností. Bude se usilovat rovněž o větší využívání výzkumných infrastruktur ve společnosti, například ve veřejných službách, při podpoře vědy, v oblasti civilní bezpečnosti a v kultuře. Stanovování priorit při provádění přímých akcí Společného výzkumného střediska a činností Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) bude náležitě koordinováno s ostatními částmi programu Horizont 2020.

V mnoha případech bude mimoto účinné přispění k cílům strategie Evropa 2020 a Unie inovací vyžadovat vypracování řešení, která jsou svou povahou interdisciplinární, a proto se týkají několika specifických cílů programu Horizont 2020. Program Horizont 2020 obsahuje zvláštní ustanovení, která mají podněcovat takovéto průřezové akce, včetně účinného spojování rozpočtů. To například zahrnuje rovněž možnost, aby společenské výzvy a základní a průmyslové technologie využívaly ustanovení týkající se finančních nástrojů a specializovaného nástroje pro malé a střední podniky.

Průřezové akce budou zásadní rovněž pro podporu interakcí mezi společenskými výzvami a základními a průmyslovými technologiemi, které jsou nezbytné k dosažení významného technologického průlomu. K příkladům, kdy lze rozvíjet takovéto interakce, patří: oblast elektronického zdravotnictví, inteligentní sítě, inteligentní dopravní systémy, začleňování otázky změny klimatu do ostatních oblastí, nanomedicína, pokročilé materiály pro lehká vozidla nebo rozvoj biotechnologických průmyslových procesů a produktů. Budou proto podporovány významné synergie mezi společenskými výzvami a rozvojem obecně použitelných základních a průmyslových technologií. To bude výslovně zohledněno při vypracovávání víceletých strategií a stanovování priorit pro každý z těchto specifických cílů. Bude to vyžadovat, aby se do provádění plně zapojily zúčastněné strany, které zastupují různá hlediska, a v mnoha případech to bude vyžadovat rovněž opatření, která spojují financování určené na dotyčné základní a průmyslové technologie a společenské výzvy.

Zvláštní pozornost bude věnována rovněž koordinaci činností financovaných v rámci programu Horizont 2020 s činnostmi, jež jsou podporovány na základě jiných programů financování Unie, jako
  jsou programy v rámci
  společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky
  , Life+
  nebo Erasmus pro všechny: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport nebo program Zdraví pro růst
  a vnější a rozvojové programy financování Unie
  . To zahrnuje vhodné spojení s politikou soudržnosti
  v souvislosti s národními a regionálními strategiemi výzkumu a inovací pro inteligentní specializaci
  , kdy podpora na budování kapacit pro výzkum a inovace na regionální úrovni může fungovat jako „cesta k excelenci“, vytvoření regionálních center excelence může pomoci zmenšit inovační propast v Evropě nebo podpora pro rozsáhlé demonstrační a pilotní projekty může pomoci dosáhnout cíle spočívajícího v zajištění vedoucího postavení Evropy v průmyslu.

A.
     
  Společenské a humanitní vědy

Do každého z obecných cílů programu Horizont 2020 bude plně začleněn výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. To bude zahrnovat četné příležitosti pro podporu tohoto výzkumu prostřednictvím Evropské rady pro výzkum, akcí Marie Curie-Skłodowské nebo specifického cíle týkajícího se výzkumných infrastruktur.

Společenské a humanitní vědy proto budou systematicky začleňovány jakožto jeden ze základních prvků činností, které jsou zapotřebí k posílení vedoucího postavení v průmyslu a vyřešení každé ze společenských výzev. V této druhé oblasti to zahrnuje: pochopení faktorů ovlivňujících zdraví a optimalizaci účinnosti zdravotnických systémů, podporu pro politiky posilující postavení venkovských oblastí, výzkum a zachování evropského kulturního dědictví a bohatství, podporu informovaného rozhodování spotřebitelů, vytváření inkluzivního digitálního ekosystému založeného na znalostech a informovanosti, náležité rozhodování o energetické politice a zajištění evropské elektrické sítě, která je uživatelsky přívětivá, a přechodu na udržitelný energetický systém, podporu dopravní politiky založené na poznatcích a prognózách, podporu strategií pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, iniciativy v oblasti účinného využívání zdrojů a opatření usilující o zelenou a udržitelnou ekonomiku, kulturní a sociálně-ekonomické aspekty bezpečnosti a otázky rizik a řízení (včetně právních a lidskoprávních aspektů).

Specifický cíl „Evropa v měnícím se světě: inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“ bude dále podporovat výzkum v oblasti společenských a humanitních věd, který se týká záležitostí horizontální povahy, jako je zajištění inteligentního a udržitelného růstu, sociální, kulturní a behaviorální změny v evropských společnostech, sociální inovace, inovace ve veřejném sektoru nebo postavení Evropy jako globálního hráče.

B.
     
  Věda a společnost

Činnostmi v rámci programu Horizont 2020, které podporují informované zapojení občanů a občanské společnosti do otázek spojených s výzkumem a inovacemi a dialog s nimi, se prohloubí vztah a vzájemné působení mezi vědou a společností, jakož i podpora odpovědného výzkumu a inovací a vědeckého vzdělávání a komunikace a kultury v oblasti vědy a posílí se důvěra veřejnosti ve vědu a inovace.

C.
     
  Rovnost žen a mužů

Podpora rovnosti žen a mužů v oblasti vědy a inovací je závazkem EU. V programu Horizont 2020 bude otázce rovnosti žen a mužů věnována pozornost jakožto průřezové záležitosti s cílem odstranit nerovnováhu mezi ženami a muži a začlenit genderové hledisko do plánování a obsahu výzkumu a inovací.

D.
     
  Malé a střední podniky (MSP)

Program Horizont 2020 bude v rámci všech specifických cílů podněcovat a podporovat intenzivnější integrované zapojení malých a středních podniků.

V návaznosti na vytvoření lepších podmínek pro malé a střední podniky pro účast v programu Horizont 2020 v souladu s článkem 18 programu Horizont 2020 se ve specifickém cíli „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ a v části III „Společenské výzvy“ budou používat specializovaná opatření stanovená ve specifickém cíli „inovace v MSP“ (specializovaný nástroj pro malé a střední podniky). Tento integrovaný přístup by měl vést k tomu, že do malých a středních podniků poplyne alespoň 20 % jejich celkových společných rozpočtů.

Zvláštní pozornost je věnována odpovídajícímu zastoupení MSP v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru.

DA.
     
  Rychlá cesta k inovacím

Nástroj „Rychlá cesta k inovacím“ by měl výrazně zkrátit dobu, která uplyne od myšlenky k uvedení na trh, a očekává se, že zvýší účast v Horizontu 2020 v případě průmyslového odvětví a subjektů, které podávají žádost poprvé.

Nástroj „Rychlá cesta k inovacím“ v souladu s článkem 18a rámcového nařízení o programu Horizont 2020 podpoří akce určené ke komerčnímu využití, které spadají do zvláštního cíle „Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ a do oblasti společenských výzev, přičemž se použije přístup zdola nahoru na základě trvalé veřejné výzvy k předkládání návrhů a lhůta pro udělení grantu nepřekročí šest měsíců. Tento nástroj přispěje k inovacím v Evropě, čímž podpoří konkurenceschopnost Unie.

E.
     
  Rozšíření účasti

Výzkumný a inovační potenciál členských států, navzdory jistému sbližování v poslední době, zůstává velmi rozdílný, přičemž mezi „vedoucími inovátory“ a „slabými inovátory“ existují velké rozdíly. Činnosti pomohou překonat propast v oblasti výzkumu a inovací v Evropě tím, že podpoří součinnost s evropskými strukturálními a investičními fondy a rovněž prostřednictvím zvláštních opatření, jež podpoří dosažení excelence v regionech, které v oblasti výzkumu a vývoje nedosahují dostatečných výsledků, čímž se rozšíří účast v programu Horizont 2020 a přispěje se k uskutečnění Evropského výzkumného prostoru.

F.
     
  Mezinárodní spolupráce

Mezinárodní spolupráce s partnery ve třetích zemích je nezbytná k účinnému dosahování mnoha specifických cílů stanovených v programu Horizont 2020, zejména cílů týkajících se vnějších a rozvojových politik Unie a jejích mezinárodních závazků. Je tomu tak v případě všech společenských výzev, jimiž se program Horizont 2020 zabývá a které mají společnou povahu. Mezinárodní spolupráce je nezbytná rovněž pro hraniční a základní výzkum za účelem využití přínosů plynoucích z nově vznikajících vědecko-technických příležitostí. Pro posílení této globální spolupráce je proto klíčová podpora mobility výzkumných pracovníků a pracovníků v oblasti inovací v mezinárodním měřítku. Činnosti na mezinárodní úrovni jsou stejně tak důležité k posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu podporou zavádění nových technologií a obchodu s těmito technologiemi, například vypracováním celosvětových norem a pokynů k interoperabilitě a podporou přijímání a zavádění evropských řešení mimo Evropu. Veškeré mezinárodní činnosti je třeba podporovat prostřednictvím účinného a spravedlivého rámce pro předávání znalostí, jenž je pro inovace a růst rozhodující.

Mezinárodní spolupráce v rámci programu Horizont 2020 se bude zaměřovat na spolupráci se třemi hlavními skupinami zemí:

| 1) | průmyslové a rozvíjející se ekonomiky, |
| --- | --- |

1)

průmyslové a rozvíjející se ekonomiky,

| 2) | země usilující o přistoupení a sousední země a |
| --- | --- |

2)

země usilující o přistoupení a sousední země a

| 3) | rozvojové země. |
| --- | --- |

3)

rozvojové země.

Program Horizont 2020 bude případně podporovat spolupráci na biregionální nebo mnohostranné úrovni. Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací je klíčovým aspektem globálních závazků Unie a musí hrát důležitou úlohu v partnerství Unie s rozvojovými zeměmi, jako je pokrok směrem k dosažení rozvojových cílů tisíciletí.

Článek 21 programu Horizont 2020 stanoví obecné zásady účasti organizací ze třetích zemí a mezinárodních organizací. Jelikož výzkum a inovace obvykle do značné míry těží z otevřenosti vůči třetím zemím, bude program Horizont 2020 i nadále uplatňovat zásadu celkové otevřenosti a současně podporovat přístup k programům třetích zemí na základě vzájemnosti. V případě potřeby a zejména s ohledem na ochranu evropských zájmů, pokud jde o duševní vlastnictví, může být přijat obezřetnější přístup.

Mimoto bude prováděna řada cílených akcí s využitím strategického přístupu k mezinárodní spolupráci na základě společných zájmů, priorit a vzájemných přínosů a na podporu koordinace a součinností s činnostmi členských států. To bude zahrnovat mechanismus pro podporu společných výzev a možnost spolufinancování programů spolu se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Usiluje se o součinnost s dalšími politikami Unie.

Bude i nadále využíváno strategické poradenství získané od Strategického fóra pro mezinárodní vědecko-technickou spolupráci (SFIC).

Aniž jsou dotčeny další možnosti spolupráce, k příkladům oblastí, v nichž lze rozvíjet takovouto strategickou mezinárodní spolupráci, patří:

| a) | pokračující Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP2) v oblasti klinických zkoušek týkajících se lékařských zásahů proti HIV, malárii, tuberkulóze a opomíjeným nemocem; |
| --- | --- |

a)

pokračující Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP2) v oblasti klinických zkoušek týkajících se lékařských zásahů proti HIV, malárii, tuberkulóze a opomíjeným nemocem;

| b) | podpora formou ročního příspěvku pro Program pro hraniční vědy o člověku (HFSP) s cílem umožnit členským státům Unie, které nepatří do skupiny G7, plně využívat finanční prostředky poskytnuté HFSP; |
| --- | --- |

b)

podpora formou ročního příspěvku pro Program pro hraniční vědy o člověku (HFSP) s cílem umožnit členským státům Unie, které nepatří do skupiny G7, plně využívat finanční prostředky poskytnuté HFSP;

| c) | mezinárodní konsorcium pro vzácné nemoci, s řadou členských států Unie a třetích zemí. Cílem této iniciativy je vypracovat do roku 2020 diagnostické testy pro většinu vzácných nemocí a 200 nových druhů léčby vzácných nemocí; |
| --- | --- |

c)

mezinárodní konsorcium pro vzácné nemoci, s řadou členských států Unie a třetích zemí. Cílem této iniciativy je vypracovat do roku 2020 diagnostické testy pro většinu vzácných nemocí a 200 nových druhů léčby vzácných nemocí;

| d) | podpora činností Mezinárodního fóra pro znalostní biohospodářství a pracovní skupiny EU-USA pro biotechnologický výzkum a rovněž spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a iniciativami (jako jsou globální aliance pro výzkum zemědělských skleníkových plynů a zdraví zvířat); |
| --- | --- |

d)

podpora činností Mezinárodního fóra pro znalostní biohospodářství a pracovní skupiny EU-USA pro biotechnologický výzkum a rovněž spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a iniciativami (jako jsou globální aliance pro výzkum zemědělských skleníkových plynů a zdraví zvířat);

| e) | příspěvek pro mnohostranné procesy a iniciativy, jako je Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), Mezivládní platforma pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) a Skupina pro pozorování Země (GEO); |
| --- | --- |

e)

příspěvek pro mnohostranné procesy a iniciativy, jako je Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), Mezivládní platforma pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) a Skupina pro pozorování Země (GEO);

| f) | dialogy o vesmíru mezi Unií a Spojenými státy americkými a Ruskem, dvěma hlavními kosmickými mocnostmi, jsou nesmírně cenné a jsou základem pro navázání strategické spolupráce v rámci partnerství v oblasti vesmíru; |
| --- | --- |

f)

dialogy o vesmíru mezi Unií a Spojenými státy americkými a Ruskem, dvěma hlavními kosmickými mocnostmi, jsou nesmírně cenné a jsou základem pro navázání strategické spolupráce v rámci partnerství v oblasti vesmíru;

| g) | prováděcí dohoda o spolupráci mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými v oblasti vnitřní bezpečnosti/civilní bezpečnosti/výzkumu podepsaná dne 18. listopadu 2010; |
| --- | --- |

g)

prováděcí dohoda o spolupráci mezi Evropskou unií a Spojenými státy americkými v oblasti vnitřní bezpečnosti/civilní bezpečnosti/výzkumu podepsaná dne 18. listopadu 2010;

| h) | spolupráce s rozvojovými zeměmi, mimo jiné se zeměmi ze subsaharské Afriky, v oblasti decentralizované výroby energie s cílem snižovat chudobu; |
| --- | --- |

h)

spolupráce s rozvojovými zeměmi, mimo jiné se zeměmi ze subsaharské Afriky, v oblasti decentralizované výroby energie s cílem snižovat chudobu;

| i) | pokračování spolupráce s Brazílií na výzkumu v oblasti biopaliv nové generace a dalších způsobů využití biomasy. |
| --- | --- |

i)

pokračování spolupráce s Brazílií na výzkumu v oblasti biopaliv nové generace a dalších způsobů využití biomasy.

Dále budou podporovány specializované horizontální činnosti s cílem zajistit soudržný a účinný rozvoj mezinárodní spolupráce v rámci celého programu Horizont 2020.

G.
     
  Udržitelný rozvoj a změna klimatu

Program Horizont 2020 bude podněcovat a podporovat činnosti za účelem využití vedoucího postavení Evropy v úsilí vyvíjet nové procesy a technologie podporující udržitelný rozvoj v širokém smyslu a bojující se změnou klimatu. Tento horizontální přístup, který je plně začleněn do všech priorit programu Horizont 2020, pomůže EU dosáhnout prosperity v nízkouhlíkovém světě s omezenými zdroji a současně budovat z hlediska zdrojů efektivní, udržitelné a konkurenceschopné hospodářství.

H.
     
  Nalezení způsobu uplatnění objevu na trhu

Akce pro nalezení způsobu uplatnění objevu na trhu v rámci programu Horizont 2020 se zaměřují na uplatnění objevu na trhu, které vedou k obchodnímu využití a uvedení myšlenek na trh, kdykoliv je to vhodné. Akce by měly vycházet z širokého pojetí inovace a podněcovat meziodvětvové inovace.

I.
     
  Průřezová podpůrná opatření

Průřezové otázky jsou podporovány řadou napříč jdoucích podpůrných opatření, včetně podpory: zvýšení přitažlivosti profesí ve výzkumu, včetně obecných zásad Evropské charty pro výzkumné pracovníky; posílení znalostní základny a rozvoj a podpora EVP (včetně pěti iniciativ ERA) a Unie inovací; ocenění nejlepších příjemců grantů v programu Horizont 2020 a projektů v jednotlivých oblastech v rámci tohoto programu prostřednictvím symbolických cen; zlepšení rámcových podmínek na podporu Unie inovací, včetně zásad doporučení Komise o řízení duševního vlastnictví

   (1)

  a posouzení možnosti vytvoření evropského nástroje pro zhodnocení práv duševního vlastnictví; správy a koordinace mezinárodních sítí pro vynikající výzkumné pracovníky a inovátory (jako je program COST).

3.   PARTNERSTVÍ

K dosažení udržitelného růstu v Evropě je nutno optimalizovat příspěvek veřejných a soukromých subjektů. To je nezbytné pro upevnění Evropského výzkumného prostoru a dosažení Unie inovací, provedení Digitální agendy a ostatních stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Odpovědný výzkum a inovace mimoto vyžadují, aby ze vzájemných vztahů mezi partnery s různými perspektivami, avšak společnými zájmy, byla odvozena nejlepší řešení.

Program Horizont 2020 stanoví oblast působnosti a jednoznačný soubor kritérií pro zakládání partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou být založena na smluvním ujednání mezi veřejnými a soukromými subjekty a v omezených případech mohou představovat institucionalizovaná partnerství veřejného a soukromého sektoru (jako jsou společné technologické iniciativy a jiné společné podniky).

Stávající partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou obdržet podporu z programu Horizont 2020, pokud se zabývají cíli tohoto programu
  , přispívají k realizaci EVP
  a splňují kritéria stanovená v programu Horizont 2020 a pokud prokázala dosažení významného pokroku na základě sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (sedmý rámcový program).

Iniciativy podle článku 185 Smlouvy podporované na základě 6. RP a/nebo 7. RP, jimž je možno za výše uvedených podmínek poskytovat podporu i nadále, zahrnují: Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP), Asistované žití (AAL), program výzkumu a vývoje v oblasti Baltského moře (BONUS), Eurostars a evropský metrologický výzkumný program. Další podporu lze poskytovat rovněž Evropské alianci pro energetický výzkum (EERA) zřízené podle strategického plánu pro energetické technologie (plán SET).
  Iniciativy společného plánování může program Horizont 2020 podporovat prostřednictvím nástrojů uvedených v článku 20 [rámcového nařízení], mimo jiné prostřednictvím iniciativ podle článku 185 Smlouvy.

Společné podniky založené v 7. RP podle článku 187 Smlouvy, jimž lze za výše uvedených podmínek poskytovat podporu i nadále, zahrnují: iniciativu pro inovativní léčiva (IMI), Clean Sky, výzkum ATM jednotného evropského nebe (SESAR), palivové články a vodík (FCH) a vestavěné počítačové systémy (ARTEMIS) a nanoelektroniku (ENIAC). Poslední dva společné podniky je možno sloučit do jedné iniciativy.

K dalším partnerstvím veřejného a soukromého sektoru podporovaným na základě 7. RP, jimž lze za výše uvedených podmínek poskytovat podporu i nadále, patří: továrny budoucnosti, energeticky účinné budovy, Evropská iniciativa pro ekologické automobily, Internet budoucnosti. Další podporu lze poskytovat rovněž evropským průmyslovým iniciativám (EII) zřízeným v rámci plánu SET.

Na základě programu Horizont 2020 mohou být vytvořena další partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru, pokud splňují stanovená kritéria. ▌

ČÁST I

VYNIKAJÍCÍ VĚDA

1.   EVROPSKÁ RADA PRO VÝZKUM

Evropská rada pro výzkum (ERV) podporuje hraniční výzkum světové úrovně. Výzkum, který je na hranicích současného poznání a který tyto hranice překračuje, má zásadní význam pro prosperitu a dobré sociální podmínky a je ze své podstaty riskantním podnikem, jelikož probíhá v nových a nejnáročnějších oblastech výzkumu a vyznačuje se tím, že pro něj neplatí hranice mezi disciplínami.

S cílem podnítit významný pokrok na hranicích poznání bude ERV podporovat jednotlivé týmy k provádění výzkumu v libovolné oblasti základního vědeckého a technologického výzkumu spadající do oblasti působnosti programu Horizont 2020, včetně technických, společenských a humanitních věd. Podle potřeby lze zohlednit konkrétní ▌ cílové skupiny (např.
  začínající
  výzkumní pracovníci/vznikající týmy) v souladu s cíli ERV a nutností účinného provádění. Zvláštní pozornost bude věnována zejména vznikajícím a rychle rostoucím oblastem na hranicích znalostí a na rozhraní disciplín.

Za účelem provádění výzkumu v Evropě budou podporováni nezávislí výzkumní pracovníci pocházející z jakékoli země světa bez ohledu na věk
  a pohlaví
  , včetně začínajících výzkumných pracovníků, kteří se postupně etablují jako nezávislé vedoucí osobnosti výzkumu.

Zvláštní prioritou pro ERV je pomoc nejlepším začínajícím výzkumným pracovníkům s vynikajícími nápady při jejich přechodu k nezávislosti tím, že se jim poskytne náležitá podpora v kritické fázi, kdy vytvářejí nebo posilují svůj vlastní výzkumný tým nebo program. ERV bude rovněž i nadále poskytovat odpovídající úrovně podpory pro zavedené výzkumné pracovníky.

Uplatní se přístup „parametrů určovaných vědeckými pracovníky“. To znamená, že ERV podpoří projekty prováděné výzkumnými pracovníky s tématy dle jejich vlastního výběru v rámci výzev k předkládání návrhů. Návrhy budou posuzovány pouze podle kritéria excelence na základě vzájemného hodnocení, přičemž se vezme v úvahu excelence v nových skupinách, u 
  začínajících
  výzkumných pracovníků i zavedených týmů a zvláštní pozornost bude věnována návrhům, jež jsou velmi průkopnické a zahrnují odpovídající vysoká vědecká rizika.

ERV bude působit jako
  samostatný
  orgán pro financování vedený vědou, jenž sestává z nezávislé vědecké rady, kterou podporuje jednoduchá a nákladově efektivní specializovaná prováděcí struktura.

Vědecká rada ERV vypracuje celkovou vědeckou strategii a bude mít plně ve své pravomoci rozhodnutí o typu výzkumu, který má být financován.

Vědecká rada stanoví pracovní program za účelem dosažení cílů ERV na základě své vědecké strategie, jak je uvedeno níže. V souladu se svou vědeckou strategií stanoví potřebné iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce, včetně informačních činností k zajištění většího zviditelnění ERV u nejlepších výzkumných pracovníků z ostatních částí světa.

Vědecká rada nepřetržitě sleduje fungování ERV
  a její postupy hodnocení
  a uváží, jak co nejlépe dosáhnout obecnějších cílů. Vypracuje kombinaci podpůrných opatření ERV, jak je zapotřebí k reagování na nově se objevující potřeby.

ERV usiluje o excelenci ve svých vlastních činnostech. Náklady na správu a zaměstnance ERV související s vědeckou radou a specializovanou prováděcí strukturou budou v souladu s jednoduchým a nákladově efektivním řízením. Správní výdaje budou co nejnižší při zajištění zdrojů nezbytných pro provádění na světové úrovni, aby tak byly finanční prostředky určené pro hraniční výzkum co nejvyšší.

Ceny ERV budou udělovány a granty budou spravovány podle jednoduchých
  a transparentních
  postupů, které zachovávají zaměření na excelenci, podněcují iniciativu a spojují pružnost s odpovědností. ERV bude trvale hledat další způsoby zjednodušení a zlepšení svých postupů, aby bylo zajištěno dodržování těchto zásad.

Vzhledem k jedinečné struktuře a úloze ERV jako orgánu pro financování vedeného vědou bude provádění a řízení činností ERV průběžně přezkoumáváno a hodnoceno s plným zapojením vědecké rady s cílem posoudit její výsledky a přizpůsobit a zlepšit postupy a struktury na základě zkušeností.

1.1.   Vědecká rada

Při plnění úkolů stanovených v článku 7 vědecká rada:

| 1) | vědecká strategie:






  — | stanoví celkovou vědeckou strategii pro ERV s ohledem na vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby, |
| --- | --- | --- |

1)

vědecká strategie:

—

stanoví celkovou vědeckou strategii pro ERV s ohledem na vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby,

| — | v souladu s vědeckou strategií trvale zajistí stanovení pracovního programu a potřebných změn, včetně výzev k předkládání návrhů a kritérií, a podle potřeby vymezování zvláštních ▌cílových skupin (např. začínající/vznikající týmy). |
| --- | --- |

—

v souladu s vědeckou strategií trvale zajistí stanovení pracovního programu a potřebných změn, včetně výzev k předkládání návrhů a kritérií, a podle potřeby vymezování zvláštních ▌cílových skupin (např. začínající/vznikající týmy).

| 2) | vědecké řízení, sledování a kontrola kvality:






  — | podle potřeby zaujímá z vědeckého hlediska postoje k provádění a řízení výzev k podávání návrhů, kritériím hodnocení, procesům vzájemného hodnocení, včetně výběru odborníků, metod vzájemného hodnocení a hodnocení návrhů a nezbytných prováděcích pravidel a pokynů, na jejichž základě bude pod dohledem vědecké rady určen návrh, který bude financován; jakož i k veškerým dalším otázkám ovlivňujícím výsledky a dopad činností ERV i kvalitu prováděného výzkumu, včetně hlavních ustanovení vzorové grantové dohody ERV; |
| --- | --- | --- |

2)

vědecké řízení, sledování a kontrola kvality:

—

podle potřeby zaujímá z vědeckého hlediska postoje k provádění a řízení výzev k podávání návrhů, kritériím hodnocení, procesům vzájemného hodnocení, včetně výběru odborníků, metod vzájemného hodnocení a hodnocení návrhů a nezbytných prováděcích pravidel a pokynů, na jejichž základě bude pod dohledem vědecké rady určen návrh, který bude financován; jakož i k veškerým dalším otázkám ovlivňujícím výsledky a dopad činností ERV i kvalitu prováděného výzkumu, včetně hlavních ustanovení vzorové grantové dohody ERV;

| — | sleduje kvalitu činností a vyhodnocuje provádění a výsledky a vydává doporučení pro nápravné či budoucí akce. |
| --- | --- |

—

sleduje kvalitu činností a vyhodnocuje provádění a výsledky a vydává doporučení pro nápravné či budoucí akce.

| 3) | komunikace a šíření informací:






  — | zajišťuje
  transparentnost
  komunikace s vědeckou obcí, klíčovými zúčastněnými stranami
  a širokou veřejností
  , pokud jde o činnosti a výsledky ERV, |
| --- | --- | --- |

3)

komunikace a šíření informací:

—

zajišťuje
  transparentnost
  komunikace s vědeckou obcí, klíčovými zúčastněnými stranami
  a širokou veřejností
  , pokud jde o činnosti a výsledky ERV,

| — | pravidelně Komisi informuje o své činnosti. |
| --- | --- |

—

pravidelně Komisi informuje o své činnosti.

Vědecká rada má plně ve své pravomoci rozhodnutí o typu výzkumu, který má být financován, a ručí za kvalitu činnosti z vědeckého hlediska.

V případě potřeby vědecká rada konzultuje vědeckou, technickou a akademickou obec
  , regionální a národní agentury pro financování výzkumu a další zúčastněné strany
  .

Členové vědecké rady jsou odměňováni za úkoly, které vykonávají, prostřednictvím honoráře a případně uhrazení cestovních výdajů a stravného.

Předseda ERV po dobu svého funkčního období sídlí v Bruselu a většinu svého času (2) věnuje činnosti ERV. Je odměňován na úrovni, která odpovídá jeho vrcholové řídící funkci Komise.

Vědecká rada volí ze svých členů tři místopředsedy, kteří jsou předsedovi nápomocni při zastupování a organizaci jeho práce. Mohou mít rovněž titul místopředsedy Evropské rady pro výzkum.

Třem místopředsedům je poskytována podpora v zájmu zajištění náležité místní správní pomoci v jejich domovských institucích.

1.2.   Specializovaná prováděcí struktura

Specializovaná prováděcí struktura bude odpovídat za všechna hlediska administrativního provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v pracovním programu. Bude zejména provádět hodnocení, vzájemná hodnocení a výběr podle strategie stanovené vědeckou radou a zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů.

Specializovaná prováděcí struktura bude podporovat vědeckou radu při plnění všech jejích výše uvedených úkolů, zajišťovat přístup k potřebným dokumentům a údajům, které má k dispozici, a informovat vědeckou radu o své činnosti.

V zájmu zajištění účinného kontaktu se specializovanou prováděcí strukturou s ohledem na strategické a provozní záležitosti bude vedení vědecké rady a ředitel specializované prováděcí struktury pořádat pravidelné koordinační schůzky.

ERV budou řídit zaměstnanci přijatí k tomuto účelu, včetně úředníků z orgánů Unie, a budou plnit pouze skutečně nezbytné administrativní úkoly, aby byla zajištěna potřebná stabilita a kontinuita pro účinné řízení.

1.3.   Úloha Komise

Za účelem plnění svých povinností uvedených v článcích 6, 7 a 8 Komise:

| — | zajistí kontinuitu a obměnu vědecké rady a poskytuje podporu stálému identifikačnímu výboru při určování budoucích členů vědecké rady, |
| --- | --- |

—

zajistí kontinuitu a obměnu vědecké rady a poskytuje podporu stálému identifikačnímu výboru při určování budoucích členů vědecké rady,

| — | zajistí kontinuitu specializované prováděcí struktury a přenesení úkolů a odpovědnosti na tuto strukturu s přihlédnutím k názorům vědecké rady, |
| --- | --- |

—

zajistí kontinuitu specializované prováděcí struktury a přenesení úkolů a odpovědnosti na tuto strukturu s přihlédnutím k názorům vědecké rady,

| — | s přihlédnutím k názorům vědecké rady jmenuje ředitele a vedoucí pracovníky specializované prováděcí struktury, |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k názorům vědecké rady jmenuje ředitele a vedoucí pracovníky specializované prováděcí struktury,

| — | s přihlédnutím k názorům vědecké rady zajistí včasné přijetí pracovního programu, stanovisek týkajících se metodiky provádění a potřebných prováděcích pravidel stanovených pravidly ERV pro předkládání a vzorovou grantovou dohodou ERV, |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k názorům vědecké rady zajistí včasné přijetí pracovního programu, stanovisek týkajících se metodiky provádění a potřebných prováděcích pravidel stanovených pravidly ERV pro předkládání a vzorovou grantovou dohodou ERV,

| — | pravidelně informuje
  a konzultuje
  programový výbor ohledně provádění činností ERV. |
| --- | --- |

—

pravidelně informuje
  a konzultuje
  programový výbor ohledně provádění činností ERV.

2.   BUDOUCÍ A VZNIKAJÍCÍ TECHNOLOGIE

Činnosti v oblasti budoucích a vznikajících technologií („Future and Emerging Technologies“, FET) konkretizují různou logiku zásahu od zcela otevřené po různou míru strukturování témat, komunit a financování, přičemž budou strukturovány podle tří
  prvků – FET Open, FET Proactive a FET Flagships
  .

2.1.   FET Open: podpora neotřelých nápadů

Pro úspěšné prozkoumání nových základů pro zcela nové budoucí
  vědecké poznatky a
   technologie je nezbytná podpora velkého souboru vysoce rizikových vizionářských výzkumných projektů v oblasti vědy a techniky
  v rané fázi
  , které jsou založeny na spolupráci. Díky tomu, že tato činnost není výslovně tematicky zaměřená a normativní, umožňuje nové myšlenky v co nejširším spektru témat a disciplín, jakmile se objeví a odkudkoli přijdou
  , a aktivně stimuluje tvůrčí nekonvenční myšlení
  . Podpora těchto křehkých myšlenek vyžaduje aktivní, vysoce interdisciplinární výzkumný přístup beroucí v úvahu rizika, který významně překračuje striktně technologické oblasti. Pro podporu budoucích předních subjektů v oblasti vědy a průmyslu je důležité rovněž přilákat a podněcovat k účasti na výzkumu a inovacích nové účastníky s vysokým potenciálem, jako jsou mladí výzkumní pracovníci a malé a střední podniky se špičkovými technologiemi.

2.2.   FET Proactive: podpora nově vznikajících témat a komunit

Neotřelé nápady a témata musí dozrát, a to usilováním o strukturování nově vznikajících komunit a podporou navrhování a rozvoje témat v oblasti transformativního výzkumu. Hlavními přínosy tohoto strukturujícího, avšak průzkumného přístupu jsou vznikající nové oblasti, které ještě nejsou připraveny pro zařazení do plánů průmyslového výzkumu, a vytvoření a strukturování výzkumných komunit kolem těchto oblastí. To představuje krok od spolupráce mezi malým počtem výzkumných pracovníků k seskupování projektů, z nichž se každý zabývá aspekty určitého výzkumného tématu a které si vyměňují výsledky.
  To bude probíhat v úzkém spojení s tématy „Společenské výzvy“ a „Vedoucí postavení v průmyslu“.

2.3.   Vzorové iniciativy FET: sledování velkých interdisciplinárních vědecko-technických výzev

Výzkumné iniciativy v této oblasti jsou vědecko
  -technicky
  zaměřené, rozsáhlé, víceoborové a založené na sjednocujícím vizionářském cíli. Zabývají se velkými vědecko-technickými výzvami, které vyžadují spolupráci mezi řadou disciplín, komunit a programů.
  Vědecko-technický
  pokrok by měl zajistit pevný a široký základ pro budoucí ▌ inovace a hospodářské využití a rovněž nové přínosy pro společnost
  s potenciálně velkým dopadem
  . Z jejich komplexní povahy a velikosti vyplývá, že jich lze dosáhnout pouze prostřednictvím
  společného dlouhodobého
  a nepřetržitého úsilí ▌.

Činnosti v rámci těchto tří
  prvků
  FET jsou doplněny
  ▌
  činnostmi v oblasti vytváření sítí a činnostmi v rámci komunit za účelem vytvoření plodné a dynamické evropské základny pro vědecky orientovaný výzkum týkající se budoucích technologií. Tyto činnosti podpoří budoucí rozvoj činností v oblasti FET, posílí diskusi o důsledcích nových technologií a urychlí dopad.

2.4.   Zvláštní aspekty provádění

Poradní výbor pro FET
  , včetně vědců a inženýrů, kteří jsou vysoce uznáváni a disponují odbornými znalostmi
  , bude zúčastněným stranám poskytovat vstupní informace o celkové vědecko
  -technické
  strategii, včetně
  doporučení ohledně
  vymezení pracovního programu.

FET se budou i nadále řídit vědou
  a technologiemi
  a budou podporovány jednoduchou a účinnou prováděcí strukturou. Budou přijaty jednoduché správní postupy s cílem zachovat zaměření na excelenci v oblasti vědecky orientovaných technologických inovací, podpořit iniciativu a spojit
  rychlost při rozhodování a
  pružnost s odpovědností. K prověření výzkumu v oblasti FET (např. ▌portfoliová analýza) a k zapojení komunit zúčastněných stran (např. ▌konzultace) budou použity nejvhodnější přístupy. Cílem bude neustálé zlepšování a hledání dalších způsobů zjednodušení a zlepšení postupů v zájmu zajištění dodržování těchto zásad. Bude se provádět posouzení účinnosti a dopadů činností v oblasti FET, které bude doplňovat hodnocení na úrovni programu.

S ohledem na své poslání posílit vědecky orientovaný výzkum týkající se budoucích technologií usilují FET o spojení účastníků z oblasti vědy, techniky a inovací
  , v případě potřeby včetně uživatelů, a to pokud možno jak z veřejného, tak i soukromého sektoru
  . FET by proto měly hrát aktivní a stimulační úlohu při podněcování nového myšlení, nových postupů a nové spolupráce.

FET-Open spojuje činnosti při vyhledávání nových slibných myšlenek zdola nahoru. Vysoké riziko každé z těchto myšlenek je vyrovnáno přezkoumáním mnoha těchto nápadů. Hlavními charakteristikami těchto činností je účinnost z hlediska času a zdrojů, nízké alternativní náklady navrhovatelů a nesporná otevřenost vůči nekonvenčním a interdisciplinárním nápadům. Jednoduché a rychlé programy s průběžným předkládáním návrhů budou hledat vysoce rizikové slibné nové nápady v oblasti výzkumu a budou zahrnovat sledování nových subjektů v oblasti inovací s vysokým potenciálem, jako jsou mladí výzkumní pracovníci a malé a střední podniky se špičkovými technologiemi.
  Činnosti v rámci témat „Vedoucí postavení průmyslu“ a „Společenské výzvy“ mohou v zájmu doplnění činností FET-Open podpořit zcela nové využití poznatků a technologií.

V rámci činnosti
  FET Proactive
  budou pravidelně zveřejňovány výzvy týkající se řady vysoce rizikových inovativních témat s vysokým potenciálem, jež jsou financována na takové úrovni, aby bylo možno vybrat několik projektů. Tyto projekty budou podpořeny opatřeními k vytváření komunit, jež podpoří činnosti jako společné akce, rozvoj nových studijních programů a plánů výzkumu. Výběr témat zohlední excelenci ve vědecky podloženém výzkumu týkajícím se budoucích technologií, potenciál pro vytvoření kritického množství a dopad na vědu a techniku.

S výhradou pozitivního výsledku přípravných projektů FET by bylo možné
  provést řadu rozsáhlých cílených iniciativ (vzorové iniciativy FET – FET Flagships).
  Měly by být
  založeny na
  otevřených
  partnerstvích, která umožní
  dobrovolně kombinovat
  příspěvky Unie, členských států a soukromých subjektů s vyváženým řízením, jež vlastníkům programu zajišťuje náležitý vliv, jakož i s velkou mírou samostatnosti a pružnosti při provádění, která umožňuje, aby stěžejní iniciativa úzce sledovala obecně podporovaný plán výzkumu. Výběr
  témat, která budou provedena jako stěžejní iniciativy, bude založen na vědecko-technické excelenci a
  zohlední sjednocující cíl,
  možný
  dopad, zapojení zúčastněných stran a zdrojů do soudržného plánu výzkumu a 
  v případě potřeby
  podporu ze strany zúčastněných stran a národních/regionálních výzkumných programů.
  Tyto činnosti se uskuteční za využití stávajících nástrojů financování.

3.   AKCE „MARIE CURIE-SKŁODOWSKÁ“

3.1.   Podpora nových dovedností prostřednictvím vynikající počáteční odborné přípravy výzkumných pracovníků

Evropa potřebuje silnou a tvůrčí základnu lidských zdrojů, mobilní mezi jednotlivými zeměmi a odvětvími, s náležitou kombinací schopností v oblasti inovací a přeměny znalostí a nápadů na výrobky a služby v zájmu hospodářských a sociálních přínosů.

Toho bude dosaženo zejména strukturováním a zvyšováním excelence ve značné části vysoce kvalitní počáteční odborné přípravy výzkumných pracovníků na počátku profesní dráhy a doktorandů ve všech členských státech a přidružených zemích
  a případně i za účasti třetích zemí
  . Vybavení výzkumných pracovníků na počátku profesní dráhy rozmanitými dovednostmi, které jim umožní čelit stávajícím a budoucím výzvám, umožní budoucí generaci výzkumných pracovníků těžit z lepších profesních vyhlídek ve veřejném i soukromém sektoru, což zvýší rovněž přitažlivost výzkumné kariéry u mladých osob.

Akce bude prováděna s podporou programů odborné přípravy v oblasti výzkumu z celé Unie, které budou vybrány na základě soutěže a prováděny partnerstvími vysokých škol, výzkumných ústavů
  , výzkumných infrastruktur
  , podniků, včetně malých a středních podniků, a ostatních socioekonomických subjektů z různých zemí v Evropě i mimo ni. Podporovány budou rovněž jednotlivé instituce, které jsou schopny zajistit stejné obohacující prostředí. Při dosahování cílů je třeba zajistit pružnost, aby bylo možné zabývat se různými potřebami. Úspěšná partnerství budou mít zpravidla podobu sítí pro odbornou přípravu v oblasti výzkumu
  , které mohou nabídnout inovativní druhy odborné přípravy, jako jsou společné nebo několikanásobné doktoráty,
  nebo doktoráty v průmyslu, zatímco jednotlivé instituce budou obvykle zapojeny do inovativních doktorských programů.
  Doktoráty v průmyslu jsou důležitým prvkem pro podporu inovativního ducha mezi výzkumnými pracovníky a pro vytvoření užšího propojení mezi průmyslovými podniky a vysokými školami.
   V tomto rámci se předpokládá podpora pro nejlepší výzkumné pracovníky na počátku profesní dráhy pocházející z jakékoli země, aby se mohli zapojit do těchto vynikajících programů
  , jež může kromě jiného zahrnovat poradenství pro předávání znalostí a zkušeností
  .

Tyto programy pro odbornou přípravu se zaměří na rozvoj a prohlubování základních výzkumných schopností a současně výzkumné pracovníky vybaví tvůrčím myšlením, podnikatelskými dovednostmi a dovednostmi v oblasti inovací, které odpovídají budoucím potřebám trhu práce. Programy zajistí rovněž odbornou přípravu v oblasti přenositelných dovedností, jako je týmová práce, přejímání rizika, projektové řízení, normalizace, podnikavost, etika, práva k duševnímu vlastnictví, komunikace a oslovování společnosti, jež jsou zásadní pro vytváření, rozvoj, obchodní využití a šíření inovací.

3.2.   Podpora excelence prostřednictvím přeshraniční a meziodvětvové mobility

Evropa musí být přitažlivá pro nejlepší výzkumné pracovníky, a to evropské i mimoevropské. Toho bude dosaženo podporou přitažlivého profesního uplatnění zkušených výzkumných pracovníků ve veřejném i soukromém sektoru a jejich vybízením k tomu, aby se přesouvali mezi jednotlivými zeměmi, odvětvími a disciplínami, s cílem zvýšit jejich tvůrčí a inovativní potenciál.

Financování bude poskytnuto nejlepším nebo nejslibnějším zkušeným výzkumným pracovníkům bez ohledu na jejich státní příslušnost, kteří chtějí rozvíjet své dovednosti prostřednictvím nadnárodní nebo mezinárodní mobility. Lze je podporovat během všech fází jejich profesní dráhy, včetně počátečních fází ihned po získání doktorátu nebo rovnocenných zkušeností. Tito pracovníci obdrží financování pod podmínkou, že se přestěhují z jedné země do druhé s cílem rozšířit nebo prohloubit své kompetence na vysokých školách, ve výzkumných ústavech,
  výzkumných infrastrukturách,
  podnicích, malých a středních podnicích nebo u jiných socioekonomických subjektů podle vlastního výběru
  (např. organizací občanské společnosti)
  , přičemž budou pracovat na projektech v oblasti výzkumu a inovací, které vyhovují jejich osobním potřebám a zájmům. Budou rovněž vybízeni, aby se přesouvali z veřejného do soukromého sektoru a naopak, a to podporou dočasného vysílání.
  Měla by se tím zvýšit inovativnost soukromého sektoru a podpořit meziodvětvová mobilita.
  Podporována bude rovněž možnost práce na částečný úvazek, která umožňuje zastávat místo ve veřejném i soukromém sektoru, s cílem zvýšit předávání poznatků mezi sektory a rovněž vybízet k zakládání nových podniků. Takovéto přizpůsobené příležitosti v oblasti výzkumu pomohou slibným výzkumným pracovníkům stát se zcela nezávislými a usnadní profesní přesuny mezi veřejným a soukromým sektorem.

V zájmu plného využití stávajícího potenciálu výzkumných pracovníků budou rovněž podporovány příležitosti
  pro odbornou přípravu a získání nových znalostí ve výzkumných institucích vysoké úrovně ve třetích zemích,
  pro návrat ke kariéře ve výzkumu po přestávce
  a pro (opětovnou) integraci výzkumných pracovníků na dlouhodobé pracovní místo v Evropě, včetně místa v zemi jejich původu, po získání zkušeností v rámci nadnárodní/mezinárodní mobility
  .

3.3.   Podněcování inovací prostřednictvím vzájemného využívání poznatků

Společenské výzvy se stávají stále více celosvětovým jevem a při jejich úspěšném řešení má zásadní význam přeshraniční a meziodvětvová spolupráce. Je proto nezbytné, aby výzkum sdílel poznatky a nápady s trhem
  (a naopak)
  , čehož lze dosáhnout pouze spojováním lidí. To bude prosazováno podporou pružných výměn vysoce kvalifikovaných pracovníků v oblasti výzkumu a inovací mezi jednotlivými sektory, zeměmi a disciplínami.

Evropské financování podpoří ▌výměny pracovníků v oblasti výzkumu a inovací v rámci partnerství vysokých škol, výzkumných ústavů,
  výzkumných infrastruktur,
  podniků, malých a středních podniků a jiných socioekonomických subjektů v Evropě, jakož i mezi Evropou a třetími zeměmi s cílem posílit mezinárodní spolupráci. Bude dostupné pracovníkům v oblasti výzkumu a inovací na všech úrovních profesního rozvoje, od nejnižších (po absolvování vysokoškolského studia) po nejvyšší (vedení), včetně rovněž administrativních a technických pracovníků.

3.4.   Zvýšení strukturálního dopadu spolufinancováním činností

Podněcování regionálních, celostátních nebo mezinárodních programů na podporu excelence a šíření osvědčených postupů v rámci akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ z hlediska možností celoevropské mobility při odborné přípravě, profesním rozvoji a výměně výzkumných pracovníků zvýší početní a strukturální dopad akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “. Zvýší rovněž přitažlivost center excelence v celé Evropě.

Toho bude dosaženo spolufinancováním nových nebo stávajících regionálních, vnitrostátních, soukromých a mezinárodních programů za účelem zahájení a poskytování mezinárodní, meziodvětvové a interdisciplinární odborné přípravy ve výzkumu, jakož i zajištění přeshraniční a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků a pracovníků v oblasti inovací ve všech fázích jejich profesního rozvoje.

To umožní využít synergie mezi akcemi Unie a akcemi na regionální a vnitrostátní úrovni a bojovat proti roztříštěnosti, pokud jde o cíle, metody hodnocení a pracovní podmínky výzkumných pracovníků.
  V rámci činností spolufinancování bude důrazně podpořeno používání pracovních smluv.

3.5.   Zvláštní podpůrná a politická opatření

V zájmu účinného zvládnutí této výzvy bude nezbytné sledovat pokrok. Program podpoří vypracování ukazatelů a analýzu údajů týkajících se mobility, dovedností, profesní dráhy
  a genderové rovnosti
  výzkumných pracovníků s cílem určit nedostatky
  a překážky
  v akcích „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ a posílit dopad těchto akcí. Tyto činnosti budou prováděny při usilování o součinnost a úzkou spolupráci s podpůrnými strategickými akcemi týkajícími se výzkumných pracovníků, jejich zaměstnavatelů a financujících subjektů, které jsou prováděny v rámci cíle
  „Evropa v měnícím se světě –
  inovativní
  a přemýšlivé
  společnosti podporující začlenění“. Budou financovány zvláštní akce s cílem podpořit iniciativy ke zvýšení informovanosti o významu kariéry ve výzkumu
  , zaměřené rovněž na aspekty návratu a opětovné integrace,
  a k šíření výsledků výzkumu a inovací vyplývajících z činností podpořených v rámci akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “.

V zájmu dalšího posilování dopadů akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ se zlepší vytváření sítí mezi výzkumnými pracovníky účastnícími se akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ (stávajícími a minulými) prostřednictvím strategie služeb pro absolventy. Ty budou sahat od podpory fóra pro kontakty a výměnu mezi výzkumnými pracovníky, poskytujícího možnosti k prozkoumání příležitostí v oblasti spolupráce a pracovních míst, po pořádání společných akcí a zapojení stipendistů do informačních činností jako propagátorů akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ a Evropského výzkumného prostoru.

3.6.   Zvláštní aspekty provádění

Akce „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ budou otevřené pro činnosti v oblasti odborné přípravy a profesního rozvoje v rámci všech oblastí výzkumu a inovací, na které se vztahuje Smlouva, a to od základního výzkumu po převzetí trhem a inovační služby. Oblasti výzkumu a inovací a rovněž odvětví si svobodně volí sami žadatelé.

V zájmu využití celosvětové znalostní základny budou akce „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ otevřené pro výzkumné pracovníky a pracovníky v oblasti inovací, jakož i vysoké školy, výzkumné ústavy,
  výzkumné infrastruktury,
  podniky a jiné socioekonomické subjekty ze všech zemí, včetně třetích zemí, za podmínek stanovených v nařízení (EU) XX/2012 (pravidla pro účast).

V rámci všech výše popsaných činností bude pozornost věnována podpoře významné účasti podniků, zejména malých a středních podniků, a rovněž dalších socioekonomických subjektů v zájmu úspěšného provedení a dopadu akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “. Při všech akcích „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ je podporována dlouhodobá spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými organizacemi a 
  veřejným a
  soukromým sektorem s přihlédnutím k ochraně práv duševního vlastnictví.

Akce „Marie Curie-Sklodowska“ budou vypracovány v úzké součinnosti s dalšími programy podporujícími tyto strategické cíle, včetně programu Erasmus pro všechny a znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu.

V případě potřeby je zachována možnost zacílit určité činnosti na základě programu, pokud jde o konkrétní společenské výzvy, typy výzkumných a inovačních institucí nebo zeměpisné lokality, s cílem reagovat na vývoj evropských požadavků s ohledem na dovednosti, odbornou přípravu v oblasti výzkumu, profesní rozvoj a sdílení poznatků.

V zájmu otevřenosti pro všechny zdroje talentu budou zajištěna obecná opatření k odstranění případného narušení při přístupu ke grantům, například podporou rovných příležitostí
  pro mužské i ženské výzkumné pracovníky účastnící se
  všech akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ a stanovením směrných čísel pro účast žen a mužů. Akce Marie Curie
  -Skłodowská
  mimoto podpoří výzkumné pracovníky, aby mohli upevnit svůj kariérní postup a aby bylo zajištěno, že mohou dosáhnout odpovídající rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, přičemž bude zohledněna jejich rodinná situace, a s cílem přispět k snazšímu návratu k profesní dráze ve výzkumu po přestávce.
  Doporučuje se, aby
  zásady Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků, které podporují otevřený nábor a přitažlivé pracovní podmínky,
  byly
  schváleny a dodržovány všemi účastníky, jimž budou poskytnuty finanční prostředky.

K dalšímu zlepšení šíření informací a zapojení veřejnosti
  je možné
  od příjemců podpory v rámci akcí „Marie Curie
  -Skłodowská
  “ vyžadovat, aby naplánovali vhodné informační činnosti určené široké veřejnosti. Tento plán bude posouzen během procesu hodnocení a rovněž během následné kontroly projektu.

4.   VÝZKUMNÉ INFRASTRUKTURY

Činnosti se zaměří na rozvoj
  špičkových
  evropských výzkumných infrastruktur do roku 2020 a v dalším období, na podporu jejich inovačního potenciálu a 
  lidských zdrojů
  a na posílení evropské politiky. Bude se usilovat o koordinaci se zdroji financování soudržnosti s cílem zajistit synergie a jednotný přístup při rozvoji výzkumných infrastruktur.
  Budou se podporovat součinnosti s akcemi „Marie Curie-Sklodowska“.

4.1.   Rozvoj evropských výzkumných infrastruktur do roku 2020 a v dalším období

4.1.1.   Rozvoj nových výzkumných infrastruktur světové úrovně

Cílem je
  usnadnit a podpořit přípravu,
  zavedení, dlouhodobou udržitelnost a účinné fungování výzkumných infrastruktur určených Evropským strategickým fórem pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) a ostatních výzkumných infrastruktur světové úrovně, které Evropě pomohou reagovat na velké výzvy v oblasti vědy, průmyslu a společnosti. V rámci tohoto cíle bude pozornost věnována konkrétně těm infrastrukturám, které plánují zřídit, zřizují nebo zřídily svou správu, například na základě konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) nebo jiné rovnocenné struktury na evropské nebo mezinárodní úrovni.

Financování Unie případně přispěje k:

| a) | přípravné fázi budoucích infrastruktur (např. podrobné konstrukční plány, právní ujednání, víceleté plánování
  , zapojení průmyslu v rané fázi
  ); |
| --- | --- |

a)

přípravné fázi budoucích infrastruktur (např. podrobné konstrukční plány, právní ujednání, víceleté plánování
  , zapojení průmyslu v rané fázi
  );

| b) | fázi zavádění (např. práce v oblasti výzkumu a vývoje a technická práce uskutečňovaná společně s průmyslem a uživateli, rozvoj regionálních partnerských zařízení (3) v zájmu vyváženějšího rozvoje Evropského výzkumného prostoru); a/nebo |
| --- | --- |

b)

fázi zavádění (např. práce v oblasti výzkumu a vývoje a technická práce uskutečňovaná společně s průmyslem a uživateli, rozvoj regionálních partnerských zařízení (3) v zájmu vyváženějšího rozvoje Evropského výzkumného prostoru); a/nebo

| c) | provozní fázi (např. činnosti v oblasti přístupu, zpracování údajů, informování, odborné přípravy a mezinárodní spolupráce). |
| --- | --- |

c)

provozní fázi (např. činnosti v oblasti přístupu, zpracování údajů, informování, odborné přípravy a mezinárodní spolupráce).

Tato činnost podpoří rovněž projektové studie týkající se nových výzkumných infrastruktur, a to prostřednictvím přístupu zdola nahoru.

4.1.2.   Integrace a otevření stávajících celostátních

  a regionálních

  výzkumných infrastruktur

  celoevropského

  významu

Cílem je
  v patřičných případech
  otevřít klíčové celostátní
  a regionální
  výzkumné infrastruktury všem evropským výzkumným pracovníkům z akademické obce i průmyslu a zajistit jejich optimální využívání a společný rozvoj.

Unie podpoří sítě
  a klastry
  , jež v evropském měřítku spojují a integrují klíčové vnitrostátní výzkumné infrastruktury. Financování bude poskytnuto zejména na podporu nadnárodního a virtuálního přístupu výzkumných pracovníků a harmonizace a zlepšení služeb, které infrastruktury poskytují. ▌

4.1.3.   Rozvoj, zavedení a provoz elektronických infrastruktur založených na IKT
   (4)

Cílem je dosáhnout do roku 2020
  schopnosti špičkové světové úrovně ve vytváření sítí, výpočetní technice a vědeckých údajích
  v jednotném a otevřeném evropského prostoru pro internetový výzkum, kde výzkumní pracovníci využívají při vytváření sítí a při výpočtech přední, všudypřítomné a spolehlivé služby, a bezproblémového a otevřeného přístupu k prostředí elektronické vědy a globálním zdrojům dat.

K dosažení tohoto cíle bude podpora poskytnuta světovým výzkumným a vzdělávacím sítím poskytujícím pokročilé, standardizované a přizpůsobitelné mezidoménové služby na žádost; síťovým a cloud infrastrukturám poskytujícím prakticky neomezenou kapacitu v oblasti výpočtů a zpracovávání údajů jakož i ekosystému superpočítačových zařízení vyvíjejících se směrem k exa-kapacitě a také infrastruktuře v oblasti programového vybavení a služeb, například simulace a vizualizace a nástrojům spolupráce fungujícím v reálném čase a interoperabilní, otevřené a důvěryhodné infrastruktuře vědeckých údajů.

4.2.   Podpora inovačního potenciálu výzkumných infrastruktur a jejich lidských zdrojů

4.2.1.   Využívání inovačního potenciálu výzkumných infrastruktur

Cílem je podněcovat inovace v samotných infrastrukturách a 
  v průmyslových odvětvích, např.
  v dodavatelském a uživatelském odvětví.

Za tímto účelem bude podpora poskytnuta:

| a) | partnerstvím s průmyslem v oblasti výzkumu a vývoje k rozvoji kapacit Unie a průmyslovým dodávkám v oblastech špičkových technologií, jako je vědecké vybavení nebo IKT; |
| --- | --- |

a)

partnerstvím s průmyslem v oblasti výzkumu a vývoje k rozvoji kapacit Unie a průmyslovým dodávkám v oblastech špičkových technologií, jako je vědecké vybavení nebo IKT;

| b) | veřejným zakázkám v předkomerční fázi zadávaným subjekty v oblasti výzkumných infrastruktur s cílem posunout kupředu inovace a působit jako první osvojitelé
  nebo vývojáři špičkových
  technologií; |
| --- | --- |

b)

veřejným zakázkám v předkomerční fázi zadávaným subjekty v oblasti výzkumných infrastruktur s cílem posunout kupředu inovace a působit jako první osvojitelé
  nebo vývojáři špičkových
  technologií;

| c) | podpoře využívání výzkumných infrastruktur ze strany průmyslu, například pokusných zkušebních zařízení nebo znalostních center; a |
| --- | --- |

c)

podpoře využívání výzkumných infrastruktur ze strany průmyslu, například pokusných zkušebních zařízení nebo znalostních center; a

| d) | podněcování začleňování výzkumných infrastruktur do místních, regionálních a světových inovačních ekosystémů. |
| --- | --- |

d)

podněcování začleňování výzkumných infrastruktur do místních, regionálních a světových inovačních ekosystémů.

Akce Unie zvýší rovněž využívání výzkumných infrastruktur, zejména elektronických infrastruktur, pro veřejné služby, sociální inovace, kulturu a vzdělávání
  a odbornou přípravu
  .

4.2.2.   Posílení lidského kapitálu výzkumných infrastruktur

Složitost výzkumných infrastruktur a plné využívání jejich potenciálu vyžaduje u jejich správců, inženýrů a techniků a rovněž uživatelů náležité dovednosti.

Financování Unie podpoří odbornou přípravu pracovníků, kteří řídí a provozují výzkumné infrastruktury celoevropského významu, výměnu pracovníků a osvědčených postupů mezi zařízeními a přiměřené zajištění lidských zdrojů v klíčových disciplínách, včetně vzniku zvláštních vzdělávacích programů.
  Bude se podporovat součinnost s akcemi „Marie Curie-Sklodowska“.

4.3.   Posílení evropské politiky v oblasti výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce

4.3.1.   Posílení evropské politiky v oblasti výzkumných infrastruktur

Cílem je využít synergie mezi iniciativami jednotlivých členských států a iniciativami Unie zakládáním partnerství mezi příslušnými tvůrci politik, orgány pro financování nebo
  poradními skupinami
  (např. ESFRI, reflexní skupina pro elektronické infrastruktury (e-IRG), organizace EIROfora, vnitrostátní orgány veřejné správy), rozvíjet doplňkovost a spolupráci mezi výzkumnými infrastrukturami a činnostmi provádějícími ostatní politiky Unie (jako je regionální politika, politika soudržnosti, průmyslová, zdravotní,
  environmentální,
  zaměstnanecká nebo rozvojová politika) a zajistit koordinaci mezi různými zdroji financování Unie. Akce Unie podpoří rovněž průzkum, monitorování a hodnocení výzkumných infrastruktur na úrovni Unie a rovněž příslušné politické studie a úkoly v oblasti komunikace.

Horizont 2020 usnadní úsilí členských států o optimalizaci jejich výzkumných zařízení tím, že podpoří aktualizovanou celounijní databázi o otevřeně přístupných výzkumných infrastrukturách v Evropě.

4.3.2.   Usnadnění strategické mezinárodní spolupráce

Cílem je usnadnit rozvoj světových výzkumných infrastruktur, tj. výzkumných infrastruktur, které vyžadují financování a dohody v celosvětovém měřítku. Cílem je rovněž usnadnit spolupráci evropských výzkumných infrastruktur s mimoevropskými protějšky, zajistit jejich celosvětovou interoperabilitu a dosah a usilovat o mezinárodní dohody o vzájemném využívání, otevřenosti nebo spolufinancování infrastruktur. V tomto ohledu se bude náležitě přihlížet k doporučením „Carnegie Group“ složené z vysokých úředníků pro globální výzkumné infrastruktury. Pozornost bude věnována rovněž zajištění náležité účasti Unie na koordinaci s mezinárodními subjekty, jako je OSN nebo OECD.

4.4.   Zvláštní aspekty provádění

Během provádění budou konzultovány odborné poradní skupiny a rovněž zúčastněné strany a poradní subjekty, například ESFRI a e-IRG.

Při provádění se bude uplatňovat třístupňový přístup: zdola nahoru, není-li znám přesný obsah a partnerství projektů; cílený, jsou-li náležitě vymezeny zvláštní výzkumné infrastruktury a/nebo komunity; a konkrétní příjemci, je-li například provozovateli nebo provozovatelům infrastruktury (či jejich sdružení) poskytnut příspěvek na provozní náklady.

Cíle oblastí činnosti podle oddílů 4.2 a 4.3 budou plněny prostřednictvím specializovaných akcí, případně rovněž v rámci akcí vypracovaných podle oddílu 4.1.

ČÁST II

VEDOUCÍ POSTAVENÍ PRŮMYSLU

1.   VEDOUCÍ POSTAVENÍ V ZÁKLADNÍCH A PRŮMYSLOVÝCH TECHNOLOGIÍCH

Obecné informace

Úspěšné zvládnutí
  , integrace
  a zavedení základních technologií ze strany evropského průmyslu je klíčovým faktorem při posilování produktivity a inovační schopnosti Evropy a zajištění toho, aby Evropa měla vyspělé, udržitelné a konkurenceschopné hospodářství, globální vedoucí postavení v odvětvích aplikace vyspělých technologií a schopnost vyvíjet
  účinná a udržitelná
  řešení společenských výzev
  při zohlednění, kromě jiného, potřeb uživatelů
  . Nedílnou součástí financování bude spojení inovačních činností s výzkumem a vývojem.

| Integrovaný přístup ke klíčovým základním technologiím

  Důležitým prvkem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ jsou klíčové základní technologie, vymezené jako mikroelektronika a nanoelektronika, fotonika, nanotechnologie, biotechnologie, pokročilé materiály a pokročilé výrobní systémy▌. Mnoho inovativních výrobků zahrnuje několik těchto technologií současně, a to jako jednotlivé nebo vestavěné části. Ačkoliv každá technologie nabízí technologické inovace, celkový přínos vyplývající z 
  mnoha interakcí klíčových
  základních technologií
  a dalších průmyslových základních technologií a z jejich kombinací
  může vést rovněž k technologickým skokům. Využívání průřezových klíčových základních technologií zvýší konkurenceschopnost výrobků a jejich dopad,
  podpoří růst a tvorbu pracovních míst a poskytne nové příležitosti pro řešení společenských výzev
  . Budou proto využívány četné interakce těchto technologií. Specializovaná podpora bude poskytnuta rozsáhlejším pilotním a demonstračním projektům
  prováděným v různém prostředí a za různých podmínek
  .
  Zahrnuty budou
  klíčové základní technologie a
  průřezové činnosti
  v oblasti těchto technologií (mnohostranné klíčové základní technologie),
  které spojují a začleňují různé individuální technologie, což povede k ověření technologie v průmyslovém prostředí za účelem úplného a způsobilého systému, který je připraven
  nebo téměř připraven vstoupit na
  trh. Předpokladem bude významné zapojení soukromého sektoru do těchto činností
  a demonstrace způsobu, jímž výsledky projektů přispějí k tržní hodnotě z hlediska EU
  , a provádění
  by
  proto
  mohlo být
  zajištěno zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru. Za tím účelem a prostřednictvím
  prováděcí
  struktury
  programu Horizont 2020
  bude vypracován společný pracovní program pro průřezové činnosti v oblasti klíčových základních technologií. S ohledem na potřeby trhu a na požadavky společenských výzev se tento plán zaměří na poskytování obecných základních prvků v oblasti klíčových základních technologií
  a mnohostranných klíčových základních technologií
  pro různé oblasti využití, včetně společenských výzev.
  Kromě toho se bude případně usilovat o dosažení součinnosti mezi činnostmi klíčových základních technologií a činnostmi v rámci politiky soudržnosti v kontextu vnitrostátních a regionálních strategií výzkumu a inovací pro inteligentní specializaci, jakož i s Evropským inovačním a technologickým institutem (EIT), Evropskou investiční bankou (EIB) a případně s činnostmi prováděnými v rámci iniciativ společného plánování z podnětu členských států. |
| --- |

Integrovaný přístup ke klíčovým základním technologiím

Důležitým prvkem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ jsou klíčové základní technologie, vymezené jako mikroelektronika a nanoelektronika, fotonika, nanotechnologie, biotechnologie, pokročilé materiály a pokročilé výrobní systémy▌. Mnoho inovativních výrobků zahrnuje několik těchto technologií současně, a to jako jednotlivé nebo vestavěné části. Ačkoliv každá technologie nabízí technologické inovace, celkový přínos vyplývající z 
  mnoha interakcí klíčových
  základních technologií
  a dalších průmyslových základních technologií a z jejich kombinací
  může vést rovněž k technologickým skokům. Využívání průřezových klíčových základních technologií zvýší konkurenceschopnost výrobků a jejich dopad,
  podpoří růst a tvorbu pracovních míst a poskytne nové příležitosti pro řešení společenských výzev
  . Budou proto využívány četné interakce těchto technologií. Specializovaná podpora bude poskytnuta rozsáhlejším pilotním a demonstračním projektům
  prováděným v různém prostředí a za různých podmínek
  .

Zahrnuty budou
  klíčové základní technologie a
  průřezové činnosti
  v oblasti těchto technologií (mnohostranné klíčové základní technologie),
  které spojují a začleňují různé individuální technologie, což povede k ověření technologie v průmyslovém prostředí za účelem úplného a způsobilého systému, který je připraven
  nebo téměř připraven vstoupit na
  trh. Předpokladem bude významné zapojení soukromého sektoru do těchto činností
  a demonstrace způsobu, jímž výsledky projektů přispějí k tržní hodnotě z hlediska EU
  , a provádění
  by
  proto
  mohlo být
  zajištěno zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru. Za tím účelem a prostřednictvím
  prováděcí
  struktury
  programu Horizont 2020
  bude vypracován společný pracovní program pro průřezové činnosti v oblasti klíčových základních technologií. S ohledem na potřeby trhu a na požadavky společenských výzev se tento plán zaměří na poskytování obecných základních prvků v oblasti klíčových základních technologií
  a mnohostranných klíčových základních technologií
  pro různé oblasti využití, včetně společenských výzev.
  Kromě toho se bude případně usilovat o dosažení součinnosti mezi činnostmi klíčových základních technologií a činnostmi v rámci politiky soudržnosti v kontextu vnitrostátních a regionálních strategií výzkumu a inovací pro inteligentní specializaci, jakož i s Evropským inovačním a technologickým institutem (EIT), Evropskou investiční bankou (EIB) a případně s činnostmi prováděnými v rámci iniciativ společného plánování z podnětu členských států.

Zvláštní aspekty provádění

Inovační činnosti budou zahrnovat integraci jednotlivých technologií, prokazování schopnosti vyrábět a dodávat inovativní výrobky
  , systémy, postupy
  a služby, a uživatelské a zákaznické pilotní projekty k prokázání proveditelnosti a přidané hodnoty a rozsáhlé demonstrační projekty k snazšímu zavádění výsledků výzkumu na trh.
  Odpovídající pozornost bude věnována projektům malého a středního rozsahu. Díky provádění v rámci této části bude dále stimulováno zapojení malých a středně velkých výzkumných týmů, což rovněž přispěje k aktivnější účasti malých a středních podniků.

Různé individuální technologie budou integrovány, což povede k ověření technologie v průmyslovém prostředí za účelem úplného a způsobilého systému, který je připraven pro trh. Předpokladem bude významné zapojení soukromého sektoru do těchto činností,
  včetně
  partnerství veřejného a soukromého sektoru.

Technologický podnět výzkumných a inovačních iniciativ doplní opatření na straně poptávky. To zahrnuje co nejlepší využívání veřejných zakázek v oblasti inovací; vypracování odpovídajících technických norem
  a technické činnosti na podporu normalizace a regulace
  ; soukromou poptávku a zapojení uživatelů do vytváření trhů, které jsou příznivější pro inovace.

Zejména v případě nanotechnologií a biotechnologií bude cílem zapojení zúčastněných stran a široké veřejnosti zvýšení informovanosti o přínosech a rizicích. Při zavádění těchto technologií se bude systematicky věnovat pozornost posouzení bezpečnosti a řízení celkových rizik.
  Ve vhodných případech přispějí společenské a humanitní vědy ke zohlednění potřeb a preferencí uživatelů a přijetí z jejich strany, jakož i k zajištění společenského zapojení a informovaných rozhodnutí spotřebitelů.

Činnosti
  podpořené v rámci této části
  doplní podporu pro výzkum a inovace v oblasti základních technologií, kterou mohou poskytovat vnitrostátní nebo regionální orgány na základě fondů politiky soudržnosti, v rámci strategií inteligentní specializace.

Tento program jakožto součást financování akcí rovněž podporuje činnosti v oblasti přenosu technologií (na vnitrostátní i regionální úrovni), včetně rozvoje mezinárodních a regionálních inovativních klastrů, s cílem prosazovat účinnější propojení mezi vysokými školami a podniky.

Iniciativy v oblasti strategické mezinárodní spolupráce se budou uskutečňovat v oblastech společných zájmů a přínosů s předními partnerskými zeměmi. Význam pro základní a průmyslové technologie má obzvláště (nikoli však výhradně)

| — | přístup ke špičkovým světovým poznatkům v oblasti vědy a technologie, |
| --- | --- |

—

přístup ke špičkovým světovým poznatkům v oblasti vědy a technologie,

| — | vypracování celosvětových norem, |
| --- | --- |

—

vypracování celosvětových norem,

| — | odstranění překážek v průmyslovém využití
  , ve spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje
  a 
  v
   podmínkách pro obchod; |
| --- | --- |

—

odstranění překážek v průmyslovém využití
  , ve spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje
  a 
  v
   podmínkách pro obchod;

| — | bezpečnost výrobků založených na nanotechnologiích a biotechnologiích
  a dlouhodobý dopad jejich používání
  , |
| --- | --- |

—

bezpečnost výrobků založených na nanotechnologiích a biotechnologiích
  a dlouhodobý dopad jejich používání
  ,

| — | vývoj materiálů a metod k snižování spotřeby energie a zdrojů, |
| --- | --- |

—

vývoj materiálů a metod k snižování spotřeby energie a zdrojů,

| — | iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce vedené průmyslem v rámci výrobní komunity a |
| --- | --- |

—

iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce vedené průmyslem v rámci výrobní komunity a

| — | interoperabilita systémů. |
| --- | --- |

—

interoperabilita systémů.

1.1.   Informační a komunikační technologie (IKT)

Řada oblastí činnosti se zaměří na výzvy související s vedoucím postavením v průmyslu a technologiích v oblasti IKT
  v průběhu celého hodnotového řetězce
  a bude zahrnovat obecné výzkumné a inovační programy týkající se IKT, do nichž patří:

1.1.1.   Nová generace součástí a systémů: navrhování vyspělých ▌ vestavěných a energeticky účinných součástí a systémů

  účinně využívajících zdrojů

Cílem je zachovat a posílit vedoucí postavení Evropy v oblasti technologií souvisejících s 
  vyspělými,
  vestavěnými
  energeticky účinnými a robustními
  součástmi a systémy
  účinně využívajícími zdrojů
  . To zahrnuje rovněž mikro-nano-biosystémy, organickou elektroniku, rozsáhlou integraci, základní technologie pro Internet věcí (5), včetně platforem podporujících poskytování vyspělých služeb,
  senzory,
  inteligentní integrované systémy
  a vestavěné a distribuované systémy
  , systémy systémů a vytváření složitých systémů.

1.1.2.   Nová generace výpočetní techniky: vyspělé

  a zabezpečené

  počítačové systémy a technologie

  včetně tzv. „cloud computing“

Cílem je zvýšit evropská aktiva v oblasti architektury procesorů a systémů, technologií pro propojení a lokalizaci údajů, cloud computing, paralelních výpočtů, programů pro
  modelování a
   simulaci pro všechny segmenty trhu
  , včetně inženýrských aplikací (jako například výpočtu nejistoty, analýzy rizik a rozhodování v inženýrských postupech)
  .

1.1.3.   Budoucí internet:
  software, hardware,
  infrastruktury, technologie a služby

Cílem je posílit konkurenceschopnost evropského průmyslu při vývoji, osvojování a formování internetu nové generace, který postupně nahradí
  a překoná
  stávající infrastruktury pro webové, pevné a mobilní sítě a služby a umožní propojení bilionů zařízení (Internet věcí) mezi mnoha provozovateli a doménami, jež změní způsob, jakým sdělujeme, získáváme a využíváme poznatky. To zahrnuje výzkum a inovace v oblasti sítí, programového vybavení
  , procesů
  a služeb, počítačové bezpečnosti, ochrany soukromí
  , spolehlivosti
  a důvěry, bezdrátových (6) komunikačních a všech optických sítí, imerzivních interaktivních multimédií a propojeného podniku budoucnosti.

1.1.4.   Technologie obsahu a řízení informací: IKT pro digitální obsah
  , kulturní a tvůrčí odvětví

Cílem je
  posílit postavení Evropy jakožto dodavatele výrobků a služeb založených na tvořivosti jednotlivců i podniků
  .
  Dosaženo toho bude tím, že budou
  odborníkům i občanům
  poskytnuty
  nové nástroje pro vytváření, využívání, uchovávání
  a opětovné využívání
  všech forem digitálního obsahu v jakémkoli jazyce
  a pro přístup k nim
  a pro modelování, analyzování a vizualizaci obrovského množství údajů
  (velkého objemu údajů)
  , včetně údajů propojených. To zahrnuje nové technologie pro umění, jazyky, výuku, interakce, digitální uchovávání,
  tvorbu internetových stránek,
  přístup k obsahu, analytiku
  a sdělovací prostředky
  ; inteligentní
  a přizpůsobivé
  systémy řízení informací založené na vyspělých technologiích v oblasti vyhledávání informací, strojového učení, statistické analýzy a vizuálních výpočtů.

1.1.5.   Zdokonalená rozhraní a roboty: robotika a inteligentní prostory

Cílem je posílit evropské vědecké a průmyslové vedoucí postavení v oblasti průmyslové a servisní robotiky, kognitivních
  a komunikačních
  systémů, vyspělých rozhraní a inteligentních prostorů a strojů schopných vnímání, v návaznosti na vyšší výkonnost v oblasti výpočtů a vytváření sítí a pokrok s ohledem na schopnost
  navrhovat a
  vytvářet systémy, které jsou schopny se učit,
  samy se sestavit,
  přizpůsobovat se a reagovat
  nebo které optimalizují interakce mezi lidmi a stroji
  .
  Vyvinuté systémy a nejmodernější pokrok by ve vhodných případech měly být ověřeny v reálném prostředí.

1.1.6.   Mikroelektronika a nanoelektronika a fotonika

  klíčové základní technologie týkající se mikro- a nanoelektroniky a fotoniky a zahrnující také kvantové technologie.

Cílem je využít excelenci Evropy v 
  těchto klíčových základních technologiích
  a podporovat
  a dále posilovat
  konkurenceschopnost a vedoucí postavení jejího průmyslu na trhu. Činnosti budou zahrnovat rovněž výzkum a inovace v oblasti návrhu, vyspělé procesy, pilotní projekty týkající se výroby, související výrobní technologie a demonstrace k ověření technologického vývoje a inovativních obchodních modelů
  , jakož i výchozích technologií nové generace využívajících pokroku v kvantové fyzice
  .

Předpokládá se, že těchto šest hlavních oblastí činnosti bude zahrnovat celé spektrum potřeb
  a současně zohlední konkurenceschopnost evropského průmyslu v celosvětovém měřítku
  . To bude zahrnovat vedoucí průmyslové postavení v oblasti obecně použitelných řešení, výrobků a služeb založených na IKT, jež jsou nezbytné k vyřešení velkých společenských výzev, a rovněž výzkumné a inovační programy v oblasti IKT založené na aplikacích, jež budou podporovány společně s příslušnou společenskou výzvou.
  Vzhledem ke stále rostoucímu rozvoji technologií ve všech oblastech života bude vzájemné působení mezi lidmi a technologiemi v tomto ohledu důležité a bude součástí výše uvedeného výzkumu v oblasti IKT orientovaného na aplikace. Výzkum zaměřený na uživatele přispěje k vypracování konkurenceschopných řešení.

Do každého z šesti hlavních směrů činnosti jsou zahrnuty rovněž výzkumné infrastruktury specifické pro IKT, jako jsou živé laboratoře pro ▌ experimentování a infrastruktury pro výchozí klíčové základní technologie a jejich začlenění do pokročilých výrobků a inovativních inteligentních systémů, včetně zařízení, nástrojů, podpůrných služeb, sterilních prostor a přístupu k slévárnám pro výrobu prototypů.

Mělo by to být provedeno způsobem zajišťujícím doplňkovost a soudržnost s činností spojenou s výzkumnými infrastrukturami, která je podporována v rámci pilíře „vynikající věda“.

Činnosti budou podporovat výzkum a vývoj systémů při plném dodržení základních práv a svobod fyzických osob, zejména jejich práva na soukromí.

1.2.   Nanotechnologie

1.2.1.   Vývoj nanomateriálů, nanopřístrojů a nanosystémů nové generace

Rozvoj a začleňování poznatků
  o jevech v nanoměřítku
  na křižovatkách různých vědeckých oborů se zaměřením na zcela nové výrobky
  a systémy
  , které umožňují udržitelná řešení v široké škále odvětví.

1.2.2.   Zajištění bezpečného

  a udržitelného

  rozvoje a uplatnění nanotechnologií

Rozvíjení vědeckých poznatků o jejich možném dopadu na zdraví nebo na životní prostředí pro aktivní, vědecky podložené řízení nanotechnologií a poskytování ověřených vědeckých nástrojů
  , metod
  a platforem pro posuzování nebezpečí, expozice a rizik a jejich řízení během celého životního cyklu nanomateriálů a nanosystémů
  , včetně otázek normalizace
  .

1.2.3.   Rozvoj společenského rozměru nanotechnologií

Řešení
  lidských a fyzických
  potřeb v oblasti zavádění nanotechnologie a zaměření se na řízení nanotechnologie ve prospěch společnosti
  a životního prostředí, včetně komunikačních strategií pro zajištění sociálního zapojení
  .

1.2.4.   Účinná

  a udržitelná

  syntéza a výroba nanomateriálů, součástí a systémů

Zaměření se na nové pružné, škálovatelné a opakovatelné jednotkové operace, inteligentní integraci nových a stávajících procesů
  , včetně sbližování technologií, jako je nanobiotechnologie,
  a rovněž rozšíření
  za účelem umožnění udržitelné vysoce přesné
  výroby výrobků
  ve velkém měřítku
  a víceúčelových závodů, jež zajistí účinný přenos znalostí do průmyslových inovací.

1.2.5.   Rozvoj

  a normalizace

  technik pro zvýšení kapacity, metod měření a měřícího zařízení

Zaměření se na výchozí technologie, podpora rozvoje a zavádění
  bezpečných
  složitých nanomateriálů a nanosystémů na trh, včetně
  nanometrologie,
  charakterizace a manipulace hmoty v nanoměřítku, modelování, počítačového navrhování a vyspělého inženýrství na úrovni atomů.

1.3.   Pokročilé materiály

1.3.1.   Průřezové a základní materiálové technologie

Výzkum v oblasti
  materiálů navržených podle určení
  , funkčních materiálů, multifunkčních materiálů
  s vyšším obsahem znalostí, novými funkcemi a vyšší výkonností
  , jako jsou samoopravné nebo biokompatibilní materiály, s
  amoorganizující se materiály, nové magnetické materiály
  a strukturální materiály pro inovace ve všech průmyslových odvětvích, zejména pro trhy vysoké hodnoty
  , a včetně tvůrčích odvětví
  .

1.3.2.   Vývoj a přeměna materiálů

Výzkum a vývoj za účelem zajištění účinného,
  bezpečného
  a udržitelného
  rozvoje a
  rozšíření výroby tak, aby byla umožněna průmyslová výroba budoucích výrobků
  vyrobených podle požadavků na design s cílem dosáhnout v Evropě nakládání s materiály „bez vzniku odpadu“
  , např. v kovozpracujícím, chemickém
  nebo biotechnologickém
  průmyslu
  , a zlepšit pochopení mechanismů degradace materiálů (opotřebení, koroze, mechanická spolehlivost)
  .

1.3.3.   Řízení materiálových složek

Výzkum a vývoj zaměřený na nové a inovativní techniky
  pro materiály, součásti
  a systémy, spojování, adheze, oddělování, sestavení, samosestavení a rozebrání, rozpadu a rozložení
  materiálových součástí a řízení nákladů na životní cyklus a dopadů na životní prostředí prostřednictvím nového použití technologie vyspělých materiálů
  .

1.3.4.   Materiály pro udržitelný průmysl

  s nízkými emisemi a účinným využíváním zdrojů

Vývoj nových výrobků a aplikací
  , obchodních modelů
  a 
  odpovědného
  spotřebitelského chování,
  jež zvyšují využívání obnovitelných zdrojů pro udržitelné aplikace,
  snižují spotřebu po energii
  během celého životního cyklu výrobku
  a napomáhají výrobě vyznačující se nízkými emisemi, jakož i intenzifikace procesů, recyklace,
  odstranění znečištění a materiály pro uchovávání energie a materiály s eventuální vysokou přidanou hodnotou
  pocházející z odpadů a regenerace.

1.3.5.   Materiály pro tvůrčí odvětví

  , včetně dědictví

Uplatnění návrhů a vývoje konvergujících technologií při vytváření nových obchodních příležitostí, včetně ochrany
  a obnovy evropského dědictví a
  materiálů s historickou nebo kulturní hodnotou
  a materiálů nových
  .

1.3.6.   Metrologie, charakterizace, normalizace a kontrola jakosti

Podpora technologií, jako jsou charakterizace, nedestruktivní hodnocení
  , průběžné hodnocení a monitorování
  a prediktivní modelování výkonnosti za účelem dosažení pokroku
  a vlivu ve vědě o materiálech a materiálovém inženýrstv
  í.

1.3.7.   Optimalizace používání materiálů

Výzkum a vývoj za účelem
  zkoumání způsobů nahrazování a
  alternativ používání materiálů
  , včetně řešení problému ohledně surovin prostřednictvím materiálů uzpůsobených konkrétním potřebám nebo nahrazení vzácných, kritických nebo nebezpečných surovin
  , a inovativních přístupů v oblasti obchodních modelů
  a určování nejdůležitějších zdrojů
  .

1.4.   Biotechnologie

1.4.1.   Podpora špičkových biotechnologií jako hybné síly budoucích inovací

Cílem je položit základy pro to, aby evropský průmysl zůstal v popředí inovací, rovněž ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. To zahrnuje vývoj nových
  technologických oblastí,
  jako jsou syntetická biologie, bioinformatika a biologie systémů
  , jakož i
  využití sbližování s dalšími základními technologiemi, jako je nanotechnologie (např. bionanotechnologie) a IKT (např. bioelektronika)
  a inženýrská technologie
  . Tyto a další špičkové oblasti si zaslouží náležitá opatření, pokud jde o výzkum a vývoj, s cílem usnadnit účinný přenos a zavádění do nových aplikací ▌.

1.4.2.   Průmyslové výrobky a procesy založené na biotechnologii

Cíl je dvojí: na straně jedné umožnit, aby evropský průmysl (např. chemický průmysl, zdravotnický, těžební, energetický, celulózový a papírenský průmysl,
  výrobky z vlákna a dřevařský,
  textilní, škrobárenský a potravinářský průmysl) vyvíjel nové výrobky a procesy, které odpovídají potřebám průmyslu a společnosti
  za použití pokud možno udržitelných výrobních metod, které jsou šetrné k životnímu prostředí
  , a konkurenceschopné a zdokonalené alternativy založené na biotechnologiích k nahrazení zavedených výrobků a procesů; na straně druhé využít potenciál biotechnologií k odhalování, monitorování, prevenci a odstranění znečištění. To zahrnuje výzkum a inovace v oblasti
  nových enzymů s optimalizovanými funkcemi biokatalyzátorů,
  enzymatických a metabolických pochodů, návrhu biologických procesů
  v průmyslovém měřítku
  ,
  integrace biologických procesů do procesů průmyslové výroby
  , lepší fermentace, předchozího a následného zpracování, pochopení dynamiky mikrobiálních společenství. Rovněž to bude zahrnovat vývoj prototypů za účelem posouzení realizovatelnosti vyvinutých výrobků a procesů z technického a ekonomického hlediska
  , jakož i jejich udržitelnosti
  .

1.4.3.   Inovativní a konkurenceschopné platformové technologie

Cílem je vyvíjet platformové technologie (jako je genomika, metagenomika, proteomika, metabolomika, molekulární nástroje,
  expresní systémy, fenotypizační platformy a platformy na bázi buněk
  ) zajišťující vedoucí postavení a konkurenční výhodu v řadě ▌odvětví
  s hospodářským dopadem
  . To zahrnuje aspekty, jako je podpora vývoje biologických zdrojů s optimálními vlastnostmi a aplikací překračujících konveční alternativy, umožnění průzkumu, pochopení a udržitelného využívání suchozemské a mořské biologické rozmanitosti pro nové aplikace
  , biologické výrobky a procesy
  a podpora vývoje biotechnologických řešení v oblasti zdravotní péče (např. diagnostika, biologické materiály, biolékařské přístroje).

1.5.   Pokročilá výroba a zpracování

1.5.1.   Technologie pro továrny budoucnosti

Podpora udržitelného průmyslového růstu usnadněním strategického posunu v Evropě od výroby založené na nákladech k přístupu založenému na vytváření výrobků vysoké přidané hodnoty
  a inteligentní a vysoce výkonné výrobě využívající IKT v rámci integrovaného systému
  . To vyžaduje vyřešení problému souvisejícího s výrobou většího množství při současné nižší spotřebě materiálů, s menší spotřebou energie a 
  při vytváření
  menšího množství odpadů a znečištění
  ve snaze o vyšší ekologickou účinnost
  . Pozornost se zaměří na vývoj a integraci adaptivních výrobních systémů budoucnosti, se zvláštním důrazem na potřeby evropských malých a středních podniků, v zájmu dosažení pokročilých a udržitelných výrobních systémů a procesů.
  Pozornost se rovněž zaměří na metodiky umožňující posílit pružnou, bezpečnou a inteligentní výrobu, ve které jsou uplatňovány odpovídající úrovně automatizace v prostředích, která jsou vstřícná vůči pracovníkům.

1.5.2.   Technologie umožňující výstavbu energeticky účinných budov

  a systémů s nízkým dopadem na životní prostředí

Snížení spotřeby energie a emisí CO2 vývojem a zaváděním udržitelných stavebních technologií
  a systémů
  , prováděním a reprodukcí opatření pro větší využívání energeticky účinných systémů a materiálů v nových, rekonstruovaných a dodatečně vybavených budovách. Klíčem při řešení problému spojeného s přechodem na budovy s téměř nulovou spotřebou energie v Evropě do roku 2020 a dosažením energeticky účinného dálkového vytápění zapojením široké škály zúčastněných stran jsou aspekty životního cyklu a rostoucí význam koncepcí „navrhni, postav, provozuj“.

1.5.3.   Udržitelné a nízkouhlíkové technologie

  účinně využívající zdroje

  v energeticky náročných odvětvích zpracovatelského průmyslu

Zvýšení konkurenceschopnosti zpracovatelských odvětví, jako v případě chemických látek,
  cementu
  , celulózy a papíru, skla,
  nerostů
  nebo neželezných kovů a oceli, a to výrazným zvýšením účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a snížením dopadu těchto průmyslových činností na životní prostředí.. Pozornost se zaměří na vývoj a ověření základních technologií pro inovativní látky, materiály a technologická řešení pro výrobky a procesy s nízkými emisemi uhlíku a méně energeticky náročné procesy a služby v celém hodnotovém řetězci, jakož i 
  na
  přijetí výrobních technologií a postupů s mimořádně nízkými emisemi uhlíku k dosažení konkrétního omezení emisí skleníkových plynů.

1.5.4.   Nové, udržitelné obchodní modely

Meziodvětvová spolupráce na koncepcích a metodách pro „znalostní“ specializovanou výrobu může podpořit
  organizační učení
  , tvořivost a inovace se zaměřením na obchodní modely v přístupech upravených podle potřeb, které lze přizpůsobit požadavkům globálních hodnotových řetězců a sítí, měnícím se trhům a vznikajícím a budoucím průmyslovým odvětvím.
  Zahrnuje to řešení udržitelných obchodních modelů pokrytím celého životního cyklu daného výrobku a procesu.

1.6.   Vesmír

V oblasti kosmického výzkumu budou činnosti na úrovni Unie prováděny ve spojení s kosmickými výzkumnými činnostmi členských států a Evropské kosmické agentury (ESA) za účelem vytvoření doplňkovosti mezi jednotlivými aktéry.

1.6.1.   Umožnění evropské konkurenceschopnosti, nezávislosti a inovace

  evropského kosmického odvětví

Cílem je udržet vedoucí úlohu v oblasti vesmíru v celosvětovém měřítku zachováním a 
  dalším
  rozvojem
  nákladově účinného a
  konkurenceschopného
  a inovativního
  kosmického průmyslu
  (včetně malých a středních podniků)
  a výzkumné obce a podporou inovací založených na kosmických technologiích.

1.6.1.1.   Zachování
  a další rozvoj
  konkurenceschopného
  , udržitelného a podnikatelského
  kosmického průmyslu a výzkumné obce
  a posílení nezávislosti Evropy v oblasti kosmických systémů

Evropa hraje přední úlohu v oblasti kosmického výzkumu a vývoje kosmických technologií a 
  nepřetržitě vyvíjí
  vlastní
  operační
  kosmické infrastruktury (např. Galileo
  , Copernicus
  ). Evropský průmysl se etabloval jako vývozce prvotřídních
  družic a jiných souvisejících kosmických technologií
  .
  Tato pozice je však ohrožena konkurencí
  ze strany
  ostatních
  významných kosmických mocností ▌.
  Cílem tohoto opatření je
  rozvoj výzkumné základny zajištěním kontinuity v programech pro kosmický výzkum
  a inovace
  , například sledem menších a častějších demonstračních projektů v oblasti vesmíru. To Evropě umožní rozvíjet svou průmyslovou základnu a výzkumnou obec zabývající se vesmírem, a tím přispět
  k dalšímu vývoji stávající situace a
  k její nezávislosti na dovozu kritických technologií.

V zájmu optimalizace investic a rozvoje přístupu na trh by měla být podpořena normalizace.

1.6.1.2.   Podpora inovací mezi kosmickým průmyslem a ostatními odvětvími

Řada výzev v oblasti vesmírných technologií má paralely s výzvami v oblasti pozemních technologií, například v oblastech
  letectví
  , energetiky,
  životního prostředí,
  telekomunikací
  a IKT
  , využívání přírodních zdrojů,
  senzorů, r
  obotiky,
  vyspělých materiálů,
  bezpečnosti a zdraví. Tyto společné znaky nabízejí příležitosti k společnému rozvoji technologií v oblasti vesmíru a v ostatních oblastech v počátečních fázích, zejména ze strany malých a středních podniků,
  a to i v průmyslových odvětvích mimo oblast průmyslu,
  což může vést k rychlejším průlomovým inovacím, než by jich bylo možno dosáhnout později v osamostatněných. Využívání stávající evropské kosmické infrastruktury by mělo být podněcováno podporou vývoje inovativních výrobků a služeb založených na dálkovém průzkumu, geolokalizaci
  nebo jiných druzích údajů získávaných prostřednictvím družic
  . Evropa by mimoto měla v případě potřeby pomocí náležitě zacílených opatření
  , včetně podpory pro iniciativy v oblasti přenosu kosmických technologií,
  posilovat počínající rozvoj podnikání ve vesmírném odvětví.

1.6.2.   Umožnění pokroku v oblasti vesmírných technologií

Cílem je
  vyvíjet vyspělé a základní kosmické technologie a operační koncepce od nápadu po demonstraci ve vesmíru
  .

Pro budoucnost evropské společnosti je zásadní schopnost přístupu do vesmíru a 
  rozvoje,
  udržování a provozování ▌ kosmických systémů na oběžné dráze Země a mimo ni. Potřebné kapacity vyžadují ▌investice do
  výzkumu a inovací, pokud jde o řadu
  vesmírných technologií, (např.
  pro
  nosné rakety
  a jiné nosiče
  , družice, roboty, nástroje a senzory) a do koncepcí provozu od nápadu po demonstrace ve vesmíru. Evropa je v současnosti jednou ze tří předních kosmických mocností
  , jejíž hybnou silou jsou zejména investice členských států prostřednictvím programů ESA a národních programů
  , avšak v porovnání s výší investic do vesmírného výzkumu a vývoje ve Spojených státech amerických (přibližně 20 % celkového rozpočtu NASA) je
  nutné posílit evropské zaměření na
  budoucí vesmírné technologie
  a aplikace
  v celém řetězci:

| a) | nízká úroveň technologické připravenosti (TRL)
  výzkumu, který je často silně závislý na klíčových základních technologiích, s možností vytvoření průlomových technologií s pozemními aplikacemi; |
| --- | --- |

a)

nízká úroveň technologické připravenosti (TRL)
  výzkumu, který je často silně závislý na klíčových základních technologiích, s možností vytvoření průlomových technologií s pozemními aplikacemi;

| b) | zdokonalení stávajících technologií, například prostřednictvím miniaturizace, vyšší energetické účinnosti a vyšší citlivosti senzorů; |
| --- | --- |

b)

zdokonalení stávajících technologií, například prostřednictvím miniaturizace, vyšší energetické účinnosti a vyšší citlivosti senzorů;

| c) | demonstrace a ověření nových technologií a koncepcí ve vesmíru a v analogickém pozemském prostředí; |
| --- | --- |

c)

demonstrace a ověření nových technologií a koncepcí ve vesmíru a v analogickém pozemském prostředí;

| d) | kontext mise, například analýza vesmírného prostředí, pozemní stanice, ochrana vesmírných systémů
  a infrastruktury před poškozením nebo zničením v důsledku střetu
  s odpadem
  nebo jinými kosmickými objekty, jakož i
  účink
  y kosmického počasí, včetně
  slunečních erupcí (situační orientace ve vesmíru („Space Situational Awareness“, SSA)), podpora
  inovativního sběru a přenosu údajů a
  inovativní infrastruktury pro archivování údajů a vzorků; |
| --- | --- |

d)

kontext mise, například analýza vesmírného prostředí, pozemní stanice, ochrana vesmírných systémů
  a infrastruktury před poškozením nebo zničením v důsledku střetu
  s odpadem
  nebo jinými kosmickými objekty, jakož i
  účink
  y kosmického počasí, včetně
  slunečních erupcí (situační orientace ve vesmíru („Space Situational Awareness“, SSA)), podpora
  inovativního sběru a přenosu údajů a
  inovativní infrastruktury pro archivování údajů a vzorků;

| e) | družicová komunikace,
  vyspělé technologie v oblasti navigace a dálkového průzkumu zahrnující výzkum, který je nezbytný pro budoucí generace kosmických systémů Unie (např. Galileo a 
  Copernicus
  ). |
| --- | --- |

e)

družicová komunikace,
  vyspělé technologie v oblasti navigace a dálkového průzkumu zahrnující výzkum, který je nezbytný pro budoucí generace kosmických systémů Unie (např. Galileo a 
  Copernicus
  ).

1.6.3.   Umožnění využívání vesmírných údajů

Cílem je zajistit rozsáhlejší vyžívání vesmírných údajů ze stávajících
  , archivovaných
  a budoucích evropských misí ve vědecké, veřejné a komerční oblasti.

Vesmírné systémy vytvářejí informace, které často nelze získat jinak. Navzdory evropským misím světové úrovně údaje o zveřejnění ukazují, že údaje z evropských misí pravděpodobně nejsou využívány tak, jako údaje z misí USA.
  Lze
  dosáhnout
  mnohem většího využití údajů z evropských družic (vědeckého, veřejného nebo obchodního)
  , pokud
  bude vyvinuto další
  úsilí v oblasti zpracování,
  archivace,
  validace, normalizace
  a udržitelné dostupnosti
  vesmírných údajů z evropských misí,
  jakož i podpory vývoje nových informačních produktů a služeb vzešlých z těchto údajů a případně v kombinaci s údaji pozemního pozorování.
  Inovace v oblasti získávání a zpracovávání údajů, jejich syntézy, šíření
  a interoperability, zejména podpora volného přístupu k vědeckým údajům a metaúdajům o Zemi a jejich výměny,
  s využitím rovněž inovativních forem spolupráce založených na IKT mohou zajistit vyšší návratnost investic do vesmírné infrastruktury
  a přispět k řešení společenských výzev
  . Kalibrace a validace kosmických údajů (pro jednotlivé přístroje, mezi přístroji a misemi a s ohledem na objekty na místě) jsou klíčové pro účinné využívání vesmírných údajů ve všech oblastech a 
  je potřeba posílit
  standardizaci údajů získaných z vesmíru a referenčních rámců. Přístup k údajům a využití vesmírných misí představuje záležitost, která vyžaduje globální koordinaci. U údajů z pozorování Země je harmonizovaných přístupů a osvědčených postupů dosaženo částečně v koordinaci s mezivládní organizací Skupina pro dálkový průzkum Země
  (GEO)
  , jejímž cílem je podporovat globální soustavu systémů pozorování Země
  (GEOSS)
  , jíž se Unie účastní
  , a to konkrétně plným využitím programu Copernicus
  .
  Bude podpořeno rychlé zavádění těchto inovací do příslušných aplikací a rozhodovacích procesů. To rovněž zahrnuje využívání údajů pro další vědecké zkoumání.

1.6.4.   Umožnění evropského výzkumu na podporu mezinárodních partnerství v oblasti vesmíru

Cílem je podporovat přínos evropského výzkumu a inovací k dlouhodobým mezinárodním partnerstvím v oblasti vesmíru.

Ačkoliv vesmírné údaje přinášejí značné místní výhody, vesmírné podniky mají v zásadě globální charakter. To je zřejmé zejména v případě kosmických hrozeb pro Zemi a vesmírné systémy. Ztráty družic způsobené kosmickým počasím a kosmickým odpadem
  činí zhruba
  100 milionů EUR ročně. Globální povahu
  má
  stejně tak
  mnoho projektů
  v oblasti ▌ vědy
  o vesmíru
  a průzkumu
  ve
  vesmíru. Vývoj špičkových vesmírných technologií se v rostoucí míře uskutečňuje v takovýchto mezinárodních partnerstvích, což znamená, že přístup k těmto mezinárodním projektům je pro evropské výzkumné pracovníky a průmysl důležitým faktorem úspěchu. Příspěvek Unie k tomuto celosvětovému úsilí v oblasti vesmíru je nutno vymezit v dlouhodobých strategických plánech (10 let a více), sladit jej s prioritami vesmírné politiky Unie a koordinovat
  s členskými státy a
  s 
  interními
  evropskými partnery, například Evropskou kosmickou agenturou
  a národními kosmickými agenturami, a případně
  s mezinárodními partnery ▌a s kosmickými agenturami kosmických mocností ▌.

1.6.5.   Zvláštní aspekty provádění

Priority pro provádění kosmického výzkumu a inovací v rámci programu Horizont 2020 jsou v souladu s prioritami vesmírné politiky EU, jak jsou vymezeny Radou pro vesmír a ve sdělení Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům. Provádění
  bude případně založeno
  na
  strategických výzkumných programech vypracovaných na základě konzultací s členskými státy a národními kosmickými agenturami, ESA
  , zúčastněnými stranami z evropského kosmického průmyslu
  (včetně
  malých a středních podniků), akademickou obcí a technologickými instituty a Poradní skupinou pro vesmír. Pokud jde o účast v mezinárodních podnicích, výzkumný a inovační program bude stanoven ve spolupráci
  se zúčastněnými stranami z Evropy a
   s mezinárodními partnery (např. NASA, ROSCOSMOS, JAXA).

Využívání kosmických technologií musí být případně podporováno prostřednictvím příslušných společenských výzev.

2.   PŘÍSTUP K RIZIKOVÉMU FINANCOVÁNÍ

Program Horizont 2020 zřídí dva nástroje („kapitálový nástroj“ a „dluhový nástroj“) složené z různých specializovaných nástrojů. Kapitálový nástroj a specializovaný nástroj pro MSP v rámci dluhového nástroje budou zavedeny
  ve vzájemné provázanosti s COSME
  jako součást dvou finančních nástrojů EU, které poskytují kapitál a dluhové financování na podporu výzkumu a inovací a růstu MSP.

Kapitálový nástroj a dluhový nástroj mohou případně umožnit spojení finančních zdrojů s členskými státy
  nebo regiony
  ochotnými přispět částí
  evropských
  strukturálních
  a investičních
  fondů, které jim byly přiděleny, podle čl.
  33
  odst. 1 písm. a) nařízení Rady o 
  evropských
  strukturálních
  a investičních
  fondech.

Místo poskytování úvěrů, záruk nebo prostředků na vlastní kapitál atd. přímo konečným příjemcům pověří Komise poskytováním podpory finanční instituce, zejména prostřednictvím systémů záruk se sdílením rizik a investic do vlastního a kvazivlastního kapitálu.

2.1.   Dluhový nástroj

Dluhový nástroj bude poskytovat úvěry jednotlivým příjemcům na investice do výzkumu a inovací;
  (proti)
  záruky finančním zprostředkovatelům poskytujícím úvěry příjemcům; kombinace úvěrů a 
  (proti)
  záruk a záruky nebo protizáruky v rámci vnitrostátních nebo regionálních systémů dluhového financování. Dluhový nástroj bude uskutečňovat činnosti k zlepšení splatnosti a bude podporovat specializovaný nástroj pro malé a střední podniky
  , s výhradou výše poptávky
  (viz část II oddíl 3 „Inovace v MSP“ v této příloze).. Prostředky z dluhového nástroje mohou být kombinovány (případně s připojením grantů (včetně jednorázových částek)) spolu prostředky z kapitálového finančního nástroje do jednoho či více integrovaných programů. Možné jsou rovněž zvýhodněné půjčky, vyměnitelné dluhopisy
  , podřízené úvěry, účastnické úvěry, leasingové úvěry a sekuritizace
  .

Stejně jako poskytování úvěrů a záruk na tržním základě podle zásady „kdo dřív přijde, je dříve na řadě“ se dluhový nástroj v rámci řady oddílů zaměří na zvláštní politiky a odvětví. Rozpočtové příspěvky vyhrazené pro tento účel mohou
  případně
  pocházet:

| a) | z ostatních částí programu Horizont 2020, zejména části III „Společenské výzvy“; |
| --- | --- |

a)

z ostatních částí programu Horizont 2020, zejména části III „Společenské výzvy“;

| b) | z jiných rámců, programů a rozpočtových linií v rozpočtu Unie; |
| --- | --- |

b)

z jiných rámců, programů a rozpočtových linií v rozpočtu Unie;

| c) | od konkrétních regionů a členských států, které chtějí přispět zdroji, jež jsou dostupné z fondů politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

c)

od konkrétních regionů a členských států, které chtějí přispět zdroji, jež jsou dostupné z fondů politiky soudržnosti;

| d) | od konkrétních subjektů (jako
  jsou
  společné technologické iniciativy) nebo iniciativ. |
| --- | --- |

d)

od konkrétních subjektů (jako
  jsou
  společné technologické iniciativy) nebo iniciativ.

Tyto rozpočtové příspěvky lze poskytnout nebo navýšit kdykoli během doby trvání programu Horizont 2020.

Sdílení rizik a ostatní parametry se mohou v rámci oddílů pro jednotlivé politiky nebo odvětví lišit, pokud jejich hodnoty nebo stavy odpovídají společným pravidlům pro dluhové nástroje. Oddíly mohou mít mimoto zvláštní komunikační strategie v rámci celkové propagační kampaně týkající se dluhového nástroje. Lze využít rovněž specializovaných zprostředkovatelů na vnitrostátní úrovni, jsou-li k posouzení možných úvěrů v oblasti konkrétního oddílu zapotřebí zvláštní odborné znalosti.

Specializovaný nástroj pro MSP v rámci dluhového nástroje se zaměří na MSP orientované na výzkum a inovace a malé společnosti se střední kapitalizací částkami úvěrů nad 150 000 EUR, a tak doplní financování poskytované MSP nástrojem pro úvěrové záruky v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP.
  V případě MSP orientovaných na výzkum a inovace a malých společností se střední kapitalizací se specializovaný nástroj pro MSP v rámci dluhového nástroje bude vztahovat rovněž na úvěry nižší než 150 000 EUR.

Pákový efekt dluhového nástroje (vymezený jako celkové finanční prostředky (tj. finanční prostředky Unie plus příspěvek ostatních finančních institucí) vydělené finančním příspěvkem Unie) má být podle očekávání průměrně v rozmezí od 1,5 do 6,5 v závislosti na druhu dotyčných operací (úroveň rizika, cíloví příjemci a konkrétní prostředky dluhového finančního nástroje). Multiplikační účinek (vymezený jako celkové investice uskutečněné podporovanými příjemci vydělené finančním příspěvkem Unie) má být podle očekávání v rozmezí od 5 do 20, opět v závislosti na druhu dotyčných operací.

2.2.   Kapitálový nástroj

Kapitálový nástroj se zaměří na fondy rizikového kapitálu v počáteční fázi
  a veřejné a soukromé fondy fondů a
  bude poskytovat jednotlivým portfoliovým podnikům rizikový nebo mezaninový kapitál. Tyto podniky mohou mimoto usilovat o dluhové financování od finančních zprostředkovatelů, kteří provádějí dluhový nástroj.
  Kapitálový nástroj se kromě toho bude zabývat možnostmi podpory tzv. „business angels“ a dalších možných zdrojů kapitálového financování. To by mohlo zahrnovat podporu ve stádiu fáze 3 nástroje pro MSP, s výhradou výše poptávky, jakož i přenosu technologií (včetně přenosu výsledků výzkumu a vynálezů vycházejících z oblasti veřejného výzkumu do výrobního odvětví, například prostřednictvím potvrzení koncepce).

Tento nástroj bude rovněž moci spolu s kapitálovým nástrojem pro růst v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP poskytovat investice pro expanzivní a růstovou fázi (sem patří investice do finančních prostředků fondů s širokou investorskou základnou a soukromí institucionální a strategičtí investoři a rovněž vnitrostátní veřejné a poloveřejné finanční instituce). Ve druhém případě investice kapitálového nástroje programu Horizont 2020 nepřesáhnou 20 % celkových investic EU s výjimkou případů fondů, které investují ve více fázích, kdy budou finanční prostředky kapitálového nástroje pro růst a kapitálového nástroje pro výzkum, vývoj a inovace poskytovány poměrně na základě investiční politiky fondů. Stejně jako kapitálový nástroj pro růst se kapitálový nástroj vyhýbá odkupu nebo přesunu kapitálu s cílem rozdělit nabytou společnost. Komise může s ohledem na měnící se tržní podmínky rozhodnout o změně 20 % limitu.

Velikost a rozsah kapitálového finančního nástroje EU pro výzkum a inovace a růst MSP uvedený v prvním pododstavci oddílu 2 by měly být odpovídající pro to, aby nástroj v rámci integrovaného přístupu podporoval inovativní společnosti od počáteční fáze až po růst a expanzi.

Investiční parametry budou stanoveny tak, aby bylo možno dosáhnout specifických politických cílů, včetně zaměření se na konkrétní skupiny možných příjemců, přičemž bude zachován tržně orientovaný přístup tohoto nástroje založený na poptávce.

Kapitálový nástroj může být podpořen rozpočtovými příspěvky z ostatních částí programu Horizont 2020; z jiných rámců, programů a rozpočtových linií v rozpočtu Unie; z konkrétních regionů a členských států a od konkrétních subjektů nebo iniciativ.

Pákový efekt kapitálového nástroje (vymezený jako celkové finanční prostředky (tj. finanční prostředky Unie plus příspěvek ostatních finančních institucí) vydělené finančním příspěvkem Unie) má podle očekávání v závislosti na zvláštnostech trhu činit přibližně 6 s očekávaným multiplikačním účinkem (vymezeným jako celkové investice uskutečněné podporovanými příjemci vydělené finančním příspěvkem Unie), který v průměru činí 18.

2.3.   Zvláštní aspekty provádění

Provádění obou nástrojů bude svěřeno Skupině Evropské investiční banky (EIB, EIF) a/nebo jiným finančním institucím, které mohou být pověřeny prováděním finančních nástrojů v souladu s finančním nařízením. Jejich návrh a provádění budou sladěny s obecnými ustanoveními o finančních nástrojích, které jsou obsaženy ve finančním nařízení, a s konkrétnějšími operativními požadavky, jež budou stanoveny v pokynech Komise.
  Použití finančních nástrojů musí prokázat jasnou evropskou přidanou hodnotu, mělo by přinést pákový efekt a doplňovat vnitrostátní nástroje.

Finanční zprostředkovatelé, zvolení subjekty pověřenými pro provádění finančních nástrojů podle čl. 139 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie

   (7)

  na základě otevřených, transparentních, přiměřených a nediskriminačních postupů, mohou zahrnout soukromé finanční instituce, jakož i státní či polostátní finanční instituce, národní a regionální veřejné banky a národní a regionální investiční banky.

Jejich prvky lze kombinovat (případně s připojením grantů (včetně jednorázových částek)) do jednoho nebo více integrovaných programů podporujících konkrétní kategorie příjemců nebo projekty pro zvláštní účel, jako jsou malé a střední podniky a společnosti se střední kapitalizací s růstovým potenciálem nebo rozsáhlé demonstrace inovativních technologií.

Jejich provádění bude podpořeno souborem průvodních opatření. Tato opatření mohou zahrnovat mimo jiné technickou pomoc pro finanční zprostředkovatele podílející se na posuzování způsobilosti žádostí o úvěr nebo stanovení hodnoty aktiv, jež představují znalosti; investiční připravenost programů zahrnujících inkubátory, vedení a poradenství pro malé a střední podniky a podporu jejich vztahů s možnými investory; opatření k zvýšení informovanosti společností poskytujících kapitál a tzv. „business angels“ o růstovém potenciálu inovativních malých a středních podniků účastnících se finančních programů Unie; programy pro přilákání soukromých investorů k podpoře růstu inovativních malých a středních podniků a společností se střední kapitalizací;
  opatření ke zlepšení přeshraničního dluhového a kapitálového financování a dluhového a kapitálového financování za účasti více zemí;
  programy vybízející dobročinné nadace a filantropy k podpoře výzkumu a inovací a programy pro podporu obchodního podnikání společností a činností rodinných firem a tzv. „business angels“.

Plánování a provádění těchto činností může být případně konzultováno se subjekty, jako jsou regionální orgány, sdružení malých a středních podniků, obchodní komory a příslušní finanční zprostředkovatelé.

Bude zajištěna doplňkovost s nástroji programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP
  (COSME)
  ..

3.   INOVACE V MSP

3.1.   Zefektivnění podpory pro malé a střední podniky
  , zejména prostřednictvím specializovaného nástroje

Malé a střední podniky budou podporovány v rámci celého programu Horizont 2020. Pro tento účel
  jsou pro MSP vytvořeny lepší podmínky, aby se programu Horizont 2020 účastnily
  .
  Mimoto to
  se specializovaný nástroj pro malé a střední podniky zaměřuje na všechny typy inovativních malých a středních podniků, které vykazují velké úsilí v oblasti rozvoje, růstu a internacionalizace. Podpora bude poskytována pro všechny typy inovací, včetně netechnologických
  a sociálních
  inovací a inovací služeb
  , za předpokladu, že každá z těchto činností vykazuje jasnou evropskou přidanou hodnotu
  . Cílem je pomoci odstranit nedostatek financování pro počáteční fáze vysoce rizikového výzkumu a inovací, podněcovat průlomové inovace a zvýšit obchodní využití výsledků výzkumu ze strany soukromého sektoru.

Všechny společenské výzvy a základní a průmyslové technologie budou používat specializovaný nástroj pro malé a střední podniky a vyhradí na něj
  odpovídající
  částku
  , aby tak bylo dosaženo toho, že pro MSP bude k dispozici minimální cíl ve výši 20 % z celkových společných rozpočtů pro všechny zvláštní cíle v oblasti společenských výzev a pro zvláštní cíl „Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“
  .

O financování a podporu budou moci požádat pouze malé a střední podniky. Podle svých potřeb mohou navazovat spolupráci, včetně externího zadávání práce v oblasti výzkumu a vývoje. Projekty musí vykazovat jednoznačný význam a potenciální přínosy pro malé a střední podniky a musí mít
  jednoznačný e
  vropský rozměr.

Nástroj pro malé a střední podniky bude zahrnovat všechny oblasti vědy, techniky a inovací na základě přístupu zdola nahoru v rámci dané společenské výzvy nebo základní technologie tak, aby byl ponechán dostatečný prostor pro všechny druhy slibných nápadů, zejména průřezové a interdisciplinární projekty, jež mají být financovány.

Nástroj pro malé a střední podniky bude poskytovat jednoduchou a odstupňovanou podporu. Jeho tři fáze budou zahrnovat celý inovační cyklus. Přechod z jedné fáze do druhé bude bezproblémový, pokud projekt malého nebo středního podniku během předchozí fáze prokázal, že si zaslouží další financování.
  Uchazeči nemají povinnost zahrnout postupně všechny tři fáze.
  Každá fáze bude současně otevřená všem malým a středním podnikům:

| — | Fáze 1: Posouzení koncepce a proveditelnosti:
  Malé a střední podniky obdrží financování na přezkoumání vědecké nebo technické proveditelnosti a možného obchodního využití nového nápadu (ověření koncepce) za účelem rozvoje inovativního projektu. Kladný výsledek tohoto posouzení
  , v rámci kterého je důležitou otázkou propojení mezi tématy projektů a potřebami potenciálních uživatelů/odběratelů
  , umožní financování v rámci následující fáze nebo fází. |
| --- | --- |

—

Fáze 1: Posouzení koncepce a proveditelnosti:

Malé a střední podniky obdrží financování na přezkoumání vědecké nebo technické proveditelnosti a možného obchodního využití nového nápadu (ověření koncepce) za účelem rozvoje inovativního projektu. Kladný výsledek tohoto posouzení
  , v rámci kterého je důležitou otázkou propojení mezi tématy projektů a potřebami potenciálních uživatelů/odběratelů
  , umožní financování v rámci následující fáze nebo fází.

| — | Fáze 2: Výzkum a vývoj, demonstrace, tržní replikace:
  Bude podporován výzkum a vývoj se zvláštním zaměřením na demonstrace (testování, prototyp, studie týkající se rozšíření, návrh, pilotní inovativní procesy, výrobky a služby,
  validace,
  ověření výkonnosti atd.) a tržní replikaci
  podporující zapojení koncových uživatelů a potenciálních klientů, přičemž bude řádná pozornost věnována koncepci inovačního voucheru
  .
  Inovační vouchery podpoří účast mladých podnikatelů. |
| --- | --- |

—

Fáze 2: Výzkum a vývoj, demonstrace, tržní replikace:

Bude podporován výzkum a vývoj se zvláštním zaměřením na demonstrace (testování, prototyp, studie týkající se rozšíření, návrh, pilotní inovativní procesy, výrobky a služby,
  validace,
  ověření výkonnosti atd.) a tržní replikaci
  podporující zapojení koncových uživatelů a potenciálních klientů, přičemž bude řádná pozornost věnována koncepci inovačního voucheru
  .
  Inovační vouchery podpoří účast mladých podnikatelů.

| — | Fáze 3: Obchodní využití:
  Tato fáze nebude poskytovat jiné přímé financování kromě podpůrných činností, usiluje však o usnadnění přístupu k soukromému kapitálu a prostředí, které umožňuje inovace. Předpokládají se vazby s finančními nástroji (viz část II oddíl 2 „Přístup k rizikovému financování“ v této příloze), například upřednostněním malých a středních podniků, které úspěšně ukončily fázi 1 a/nebo 2, v rámci vyhrazeného objemu finančních prostředků. Malé a střední podniky budou využívat rovněž podpůrná opatření jako vytváření sítí, vzdělávání, vedení a poradenství. Tato část může být mimoto spojena s opatřeními, která podporují zadávání zakázek v předkomerční fázi a pořizování inovativních řešení. |
| --- | --- |

—

Fáze 3: Obchodní využití:

Tato fáze nebude poskytovat jiné přímé financování kromě podpůrných činností, usiluje však o usnadnění přístupu k soukromému kapitálu a prostředí, které umožňuje inovace. Předpokládají se vazby s finančními nástroji (viz část II oddíl 2 „Přístup k rizikovému financování“ v této příloze), například upřednostněním malých a středních podniků, které úspěšně ukončily fázi 1 a/nebo 2, v rámci vyhrazeného objemu finančních prostředků. Malé a střední podniky budou využívat rovněž podpůrná opatření jako vytváření sítí, vzdělávání, vedení a poradenství. Tato část může být mimoto spojena s opatřeními, která podporují zadávání zakázek v předkomerční fázi a pořizování inovativních řešení.

Jednotná propagace, provádění a monitorování nástroje pro malé a střední podniky v rámci programu Horizont 2020 zajistí snadný přístup pro malé a střední podniky. K urychlení dopadu plynoucího z poskytnuté podpory bude pro přijímající malé a střední podniky zaveden systém poskytování poradenství vycházející ze stávajících podpůrných sítí malých a středních podniků
  , jako je Europe Enterprise Network a další poskytovatelé inovativních služeb
  .
  K zajištění účinné realizace tohoto systému poskytování poradenství budou posouzeny možnosti propojení s příslušnými vnitrostátními nebo regionálními zprostředkovateli.

Bude zřízen specializovaný subjekt složený ze zúčastněných stran a odborníků v oblasti výzkumu a inovací v malých a středních podnicích za účelem propagace a doplnění zvláštních opatření pro malé a střední podniky v rámci programu Horizont 2020.

3.2.   Zvláštní podpora

3.2.1.   Podpora pro malé a střední podniky s intenzivním výzkumem

Zvláštní akce podpoří
  nadnárodní
  tržně orientované inovace malých a středních podniků provádějících výzkum a vývoj. Zaměří se na malé a střední podniky s intenzivním výzkumem ve
  všech
  odvětvích, které musí prokázat rovněž schopnost obchodního využití výsledků projektu.

Akce se bude vztahovat na celou oblast vědy a techniky s přístupem zdola nahoru za účelem uspokojení potřeb malých a středních podniků provádějících výzkum a vývoj.

Akce bude prováděna prostřednictvím iniciativy podle článku 185 SFEU, která naváže na společný program Eurostars a přeorientuje jej na směry uvedené v jeho předběžném hodnocení.

3.2.2.   Zvýšení inovační schopnosti malých a středních podniků

Budou podporovány
  nadnárodní
  činnosti, které napomáhají provádění a doplnění zvláštních opatření pro malé a střední podniky v rámci programu Horizont 2020, zejména k zvýšení inovační schopnosti malých a středních podniků. Tyto činnosti mohou zahrnovat zvyšování informovanosti, informování a šíření informací, odbornou přípravu a mobilitu, vytváření sítí a výměnu osvědčených postupů, rozvoj vysoce kvalitních mechanismů a služeb na podporu inovací s významnou přidanou hodnotou Unie pro malé a střední podniky (např. správa práv duševního vlastnictví a řízení inovací, předávání znalostí, inovativní využívání IKT a elektronické dovednosti v malých a středních podnicích), jakož i napomáhání malým a středním podnikům při kontaktování partnerů v oblasti výzkumu a inovací v celé Unii, což jim umožní rozvíjet technologie a zlepšit inovační schopnost. Zprostředkovatelské organizace zastupující skupiny inovativních malých a středních podniků budou vyzvány k uskutečňování meziodvětvových a meziregionálních inovačních činností společně s malými a středními podniky, které mají vzájemně se posilující dovednosti, s cílem rozvíjet nové průmyslové hodnotové řetězce.

Tyto činnosti se v případě potřeby koordinují s podobnými vnitrostátními opatřeními. Předpokládá se úzká spolupráce se sítí národních kontaktních míst.
  Bude se usilovat o synergie s politikou Unie v oblasti soudržnosti v rámci vnitrostátních nebo regionálních inovačních strategií pro inteligentní specializaci.

Předpokládá se posílení vztahu se sítí Enterprise Europe Network (v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP)
  s ohledem na zajištění koordinace s národními kontaktními místy
  . Podpora by mohla sahat od lepších informačních a poradenských služeb prostřednictvím činností v oblasti poradenství, vedení a hledání partnerů pro malé a střední podniky, které chtějí rozvíjet přeshraniční inovativní projekty, k poskytování služeb podporujících inovace. To upevní „jednokrokový“ přístup sítě Enterprise Europe Network k podpoře malých a středních podniků spolu s významnou regionální a místní přítomností sítě.

3.2.3.   Podpora inovací iniciovaných trhem

Bude se poskytovat podpora pro
  nadnárodní
  inovace iniciované trhem za účelem zvýšení inovační schopnosti
  malých a středních podniků
  zlepšením rámcových podmínek pro inovace a rovněž odstraněním zvláštních překážek, které brání růstu inovativních ▌malých a středních podniků ▌ s potenciálem k rychlému růstu. Bude poskytována specializovaná podpora pro inovace (např. využívání duševního vlastnictví, sítě zadavatelů zakázek, podpora pro střediska předávání technologií, strategický design) a přezkumy veřejných politik ve vztahu k inovacím.

ČÁST III

SPOLEČENSKÉ VÝZVY

1.   ZDRAVÍ, DEMOGRAFICKÁ ZMĚNA A DOBRÉ ŽIVOTNÍ PODMÍNKY

Účinná podpora zdraví podložená přesvědčivými důkazy předchází onemocnění,
  přispívá k dobrým životním podmínkám a k omezení nákladů
  .
  Podpora zdraví, aktivního stárnutí, dobrých životních podmínek
  a prevence nemocí rovněž závisí na pochopení faktorů ovlivňujících zdraví, na účinných preventivních nástrojích, jako jsou očkovací látky, na účinném zdravotním dozoru a připravenosti a na účinných preventivních programech.

Úspěšné snahy v oblasti prevence,
  včasného odhalování,
  zvládání, léčby a vyléčení nemocí, zdravotního postižení
  , křehkého zdraví
  a omezené funkčnosti jsou založeny na základním pochopení jejich příčin, procesů a dopadů a rovněž faktorů, které ovlivňují dobré zdraví a životní podmínky.
  Pro dosažení lepšího porozumění zdraví a nemoci bude nutné úzké propojení mezi základním, klinickým, epidemiologickým a socioekonomickým výzkumem.
  Nezbytné je rovněž účinné sdílení údajů a spojování těchto údajů s rozsáhlými kohortovými studiemi v reálném prostředí stejně jako převedení zjištění výzkumů do klinické praxe, zejména prováděním klinických zkoušek.

Přizpůsobení se dalším požadavkům, které jsou v důsledku stárnoucího obyvatelstva kladeny na zdravotní péči, představuje společenskou výzv
  u. Má-li být u všech věkových skupin zachována účinná zdravotní péče, je nezbytné úsilí o zlepšení
  a zrychlení
  rozhodování v oblasti prevence a léčby k určení a podpoře šíření osvědčených postupů v odvětví zdravotní péče a na podporu integrované péče
  a zvýšení povědomí o ní.
  .
  Základním předpokladem pro to, aby evropští občané zůstali zdraví a aktivní v průběhu jejich života, je lepší porozumění procesům stárnutí a prevence onemocnění spojených s věkem
  .
  Rovněž je důležité, aby došlo ke všeobecnému osvojení si
  technologických, organizačních a společenských inovací, které zejména starším osobám
  , osobám s chronickými onemocněními a osobám se zdravotním postižením
  umožňují, aby zůstaly aktivní a nezávislé. To přispěje k zlepšení a prodloužení doby jejich fyzické, sociální a duševní pohody.

Program by se měl zaměřit na činnosti související s těmito chronickými zdravotními potížemi a onemocněními, avšak nejen s nimi: kardiovaskulární onemocnění, rakovina, metabolická onemocnění a rizikové faktory včetně diabetu, chronická bolest, neurologické, neurodegenerativní poruchy, poruchy duševního zdraví a poruchy vyvolané užíváním návykových látek, vzácná onemocnění, nadváha a obezita, autoimunitní onemocnění, revmatické a muskuloskeletální poruchy a různá onemocnění zasahující různé orgány, jakož i akutní stavy a různá funkční omezení. Stejně tak je třeba se zabývat infekčními onemocnění, včetně HIV/AIDS, tuberkulózy a malárie, zanedbávaných onemocnění, onemocnění spojených s chudobou a zoonóz., vznikajících epidemií, jakož i hrozby narůstající antimikrobiální rezistence a nemocí z povolání a poruch spojených se zaměstnáním, avšak nejen jimi.

Měla by se rozvíjet personalizovaná medicína s cílem přizpůsobit preventivní a terapeutický přístup potřebám pacienta, přičemž tato medicína musí vycházet z včasného odhalování onemocnění.

Všechny tyto činnosti budou prováděny tak, aby byla podpora poskytována v rámci celého cyklu výzkumu a inovací a aby se posílila konkurenceschopnost evropských odvětví a rozvoj nových tržních příležitostí.
  Budou podporovány translační přístupy, které v rámci zdravotnického průmyslu integrují několik fází inovačního procesu.

Konkrétní činnosti jsou popsány níže.

1.1.   
  Chápání zdraví, dobrých životních podmínek a onemocnění

1.1.1.
     Pochopení faktorů ovlivňujících zdraví, zlepšení propagace zdraví a prevence nemocí

Lepší pochopení faktorů ovlivňujících zdraví je nezbytné k poskytnutí důkazů pro účinnou podporu zdraví a prevenci nemocí a umožní rovněž
  na základě stávajících zdrojů údajů a systémů ukazatelů
  vypracovat komplexní ukazatele zdraví a dobrých životních podmínek v Unii. Prostudovány budou faktory související s životním prostředím a chováním (včetně životního stylu
  ), psychologické, organizační, kulturní,
  socioekonomické
  , biologické
  a genetické faktory v nejširším smyslu. Koncepce budou zahrnovat dlouhodobou kohortovou studii a její spojení s údaji získanými z výzkumu oblastí s příponou „-omika“,
  ze systémové biomedicíny, včetně příslušných aplikací systémové biologie,
  a jinými metodami.

Lepší pochopení životního prostředí jako faktoru ovlivňujícího zdraví bude vyžadovat zejména
  interdisciplinární přístup začleňující kromě jiného
  molekulární biologické, epidemiologické a toxikologické koncepce týkající se
  člověka a výsledné údaje s cílem studovat mechanismy
  působení
  různých
  chemických látek, kombinovanou expozici
  znečišťujícím látkám
  a jiným zátěžovým faktorům souvisejícím s životním prostředím a klimatem;
  provádět
  integrované toxikologické zkoušky
  a hledat
  alternativy testování na zvířatech. Jsou zapotřebí inovativní přístupy k posuzování expozice využívající biomarkery nové generace založené na oblastech s příponou „-omika“ a epigenetice, biomonitorování člověka, posouzení osobní expozice a modelování za účelem pochopení kombinované, kumulativní a nově vznikající expozice se začleněním socioekonomických
  a kulturních
  faktorů
  , faktorů spojených se zaměstnáním, psychologických faktorů
  a faktorů souvisejících s chováním. Podporovány budou rovněž lepší vazby s environmentálními údaji s využitím zdokonalených informačních systémů.

Takto lze posoudit stávající a plánované politiky a programy a poskytnout politickou podporu. Podobně lze rozvíjet lepší behaviorální intervence, preventivní a vzdělávací programy, včetně programů týkajících se zdravotní gramotnosti v oblasti výživy
  , fyzické aktivity
  , očkování a jiných intervencí v rámci primární péče.

1.1.2.
     Pochopení nemoci

Je nutné zlepšit porozumění zdraví a onemocnění
  v průběhu cyklu lidského života
  , aby bylo možno vyvinout nová a lepší preventivní opatření, diagnostiku, léčbu
  a rehabilitační opatření
  . K lepšímu pochopení všech aspektů stádií onemocnění, včetně nové klasifikace běžných odchylek a nemocí na základě molekulárních dat, a k ověření a využití výsledků výzkumu v klinických aplikacích je nezbytný interdisciplinární,
  základní a
  translační výzkum patofyziologie nemoci.

Příslušný výzkum bude zahrnovat a podporovat rozvoj a používání nových nástrojů a koncepcí pro vytvoření biolékařských údajů a bude zahrnovat
  systém biomedicínského zobrazování (bioimaging
  ), oblasti s příponou „-omika“ a vysoce účinné a systémové léčebné metody. Tyto činnosti budou vyžadovat úzký vztah mezi základním a klinickým výzkumem a s dlouhodobými kohortovými studiemi (a příslušnými oblastmi výzkumu), jak bylo popsáno výše. Nezbytné budou rovněž úzké vazby s výzkumnými a zdravotnickými infrastrukturami (databáze, biobanky atd.) pro standardizaci, uchovávání a sdílení údajů a přístup k údajům, které jsou nezbytné pro co nejvyšší využitelnost údajů a pro podněcování inovativnějších a účinnějších způsobů analyzování a spojování souborů údajů.

1.1.3.
     
  Zlepšení dozoru a připravenosti

Obyvatelstvo je ohroženo novými a nově vznikajícími nákazami, a to nákazami především zoonotického původu i nákazami vyplývajícími z odolnosti stávajících patogenů vůči lékům a z jiných přímých a nepřímých důsledků změny klimatu a z mezinárodní mobility osob. Pro modelování epidemií a účinnou reakci na pandemii jsou nezbytné nové nebo lepší metody dozoru, diagnózy, sítě včasného varování, organizace zdravotnických služeb a kampaně k zajištění připravenosti, stejně jako úsilí o zachování a zlepšení schopnosti bojovat proti infekčním onemocněním odolným vůči lékům.

1.2.
     
  Prevence onemocnění

1.2.1.
     
  Rozvoj účinných programů prevence a screeningových programů a zlepšení posouzení náchylnosti k onemocnění

Rozvoj programů prevence a screeningových programů závisí na určení včasných biomarkerů (včetně funkčních a behaviorálních) rizika a nástupu nemoci a při jejich navrhování by se mělo vycházet z mezinárodně přijímaných kritérií. Jejich zavedení závisí na otestování a validaci screeningových metod a programů. Je třeba získat poznatky a vyvinout metody pro určení jednotlivců a skupin obyvatel, jež jsou vystaveni klinicky relevantnímu zvýšenému riziku onemocnění. Určení jednotlivců a skupin obyvatel s vysokým rizikem onemocnění umožní vypracování individualizovaných, stratifikovaných a společných strategií pro účinnou a nákladově efektivní prevenci nemocí.

1.2.2.
     Zlepšení diagnostiky
  a prognózy

K rozvoji nové a účinnější diagnostiky
  a teranostiky
  je zapotřebí lepšího pochopení zdraví, nemoci a jejích stádií
  v všech fázích životního cyklu
  . Budou se rozvíjet inovativní a stávající
  metody,
  technologie
  a nástroje
  s cílem významně zlepšit výsledky léčení prostřednictvím včasnějšího a přesnějšího stanovení diagnózy
  a prognózy
  a umožněním
  dostupné
  léčby, která je více přizpůsobena pacientovi.

1.2.3.
     
  Vývoj lepších preventivních a léčebných očkovacích látek

Jsou zapotřebí účinnější preventivní a léčebné intervence a očkovací látky a programy očkování založené na důkazech pro širší škálu onemocnění, včetně onemocnění spojených s chudobou, například HIV/AIDS, tuberkulózy, malárie a zanedbaných infekčních onemocnění, a rovněž pro jiná vážná onemocnění. To závisí na lepším pochopení nemoci a jejích jednotlivých stádií a následné epidemie a na provedení klinických zkoušek a souvisejících studií.

1.3.
     Léčení
  a kontrola
  nemocí

1.3.1.
     
  Léčení nemocí, včetně rozvoje regenerativního lékařství

Je třeba podporovat zlepšení průřezových podpůrných technologií u léků,
  bioléčby,
  očkovacích látek a jiných léčebných metod, včetně transplantací,
  chirurgických zákroků,
  genové a buněčné terapie a nukleární medicíny, zvýšit úspěšnost procesu vývoje léčiv a očkovacích látek (včetně alternativních metod k nahrazení klasického testování bezpečnosti a účinnosti, například vývoj nových metod), rozvíjet regenerativní léčebné metody, včetně metod založených na kmenových buňkách, vyvíjet
  nová bioléčiva, včetně léčebných očkovacích látek
  , vyvíjet lepší lékařské a pomocné přístroje a systémy,
  zlepšovat paliativní léčbu,
  zachovat a zlepšit naši schopnost bojovat proti ▌ nemocem a provádět lékařské zásahy, které závisí na dostupnosti účinných
  a bezpečných
  léků proti mikrobům a rozvíjet komplexní přístupy k léčení průvodních nemocí u všech věkových kategorií a zamezit podávání více léků. Tato zlepšení usnadní vývoj nových, účinnějších, účelnějších, udržitelnějších
  a individualizovaných
  způsobů léčby nemocí a zvládání zdravotního postižení
  a křehkého zdraví, včetně moderních a buněčných postupů pro léčbu chronických chorob
  .

1.3.2.
     Přenos znalostí do klinické praxe a přizpůsobitelná inovační opatření

Klinické zkoušky představují
  důležitý
  prostředek k přenosu biolékařských poznatků pro použití u pacientů, bude proto poskytována podpora pro tyto zkoušky stejně jako pro jejich lepší provádění. Příklady zahrnují vypracování lepších metodik, které umožňují, aby se zkoušky zaměřily na příslušné skupiny obyvatelstva, včetně osob trpících jinými průvodními onemocněními a/nebo osob, které již podstupují léčbu, určení srovnatelné účinnosti intervencí a řešení a rovněž lepší využívání databází a elektronických zdravotních záznamů jako zdrojů dat pro zkoušky a předávání znalostí.
  Bude podporován předklinický nebo klinický vývoj léčivých přípravků určených pro vzácná onemocnění.
  Podporovat se bude rovněž přenos jiných druhů intervencí, jako jsou intervence související s nezávislým životem, do reálného prostředí.

▌

1.4.
     
  Aktivní stárnutí a vlastní péče o zdraví

1.4.1.
     Aktivní stárnutí, nezávislý život a asistované žití

Je zapotřebí víceoborový vyspělý a aplikovaný výzkum a inovace v oblasti
  socioekonomických,
  behaviorálních, gerontologických, digitálních a jiných věd pro nákladově efektivní a uživatelsky vstřícná řešení pro aktivní a nezávislý každodenní život a asistované žití (doma, na pracovišti
  , na veřejných místech
  atd.) pro stárnoucí populaci a osoby se zdravotním postižením
  , a to při zohlednění genderových rozdílů
  . To se vztahuje na celou škálu prostředí a na technologie a systémy a služby, které zvyšují kvalitu života a zlepšují fungování člověka včetně mobility, inteligentních individualizovaných podpůrných technologií, servisní a sociální robotiky a podpůrného prostředí. Podporovány budou pilotní projekty v oblasti výzkumu a inovací k posouzení zavádění a širokého využívání řešení.
  Důraz bude kladen na zapojení konečných uživatelů, uživatelských komunit a formálních/neformálních pečovatelů.

1.4.2.
     Posílení postavení jednotlivců v oblasti vlastní péče o zdraví
  a zvýšení jejich informovanosti

Podpora odpovědnosti jednotlivců za zlepšení jejich zdraví a péči o něj během celého života povede k 
  nákladově efektivnějším
  zdravotnickým systémům, jelikož umožní zvládat chronická onemocnění mimo instituce a zlepšit zdravotní výsledky. To vyžaduje výzkum
  socioekonomických faktorů a kulturních hodnot,
  behaviorálních a sociálních modelů, ▌ postojů a cílů ve vztahu k individualizovaným zdravotnickým technologiím, mobilním nebo přenosným nástrojům, nové diagnostice,
  senzorům a zařízením pro monitoring a
  individualizovaným službám,
  mimo jiné včetně nástrojů opírajících se o nanomedicínu,
  které podporují zdravý životní styl, dobré životní podmínky,
  duševní zdraví,
  sebepéči, lepší vztahy mezi občany a zdravotnickými pracovníky, individualizované programy pro zvládání nemocí a zdravotního postižení
  , mimo jiné za účelem zvýšení autonomie pacienta,
  a rovněž podporu pro znalostní infrastruktury.
  Vývoj a testování řešení budou probíhat za využití otevřených inovačních platforem, jako jsou velké demonstrační projekty pro sociální inovace a inovace ve službách.

1.5.
     
  Metody a údaje

1.5.1.
     
  Lepší informace v oblasti zdraví a lepší využívání zdravotních údajů

Podporována bude integrace infrastruktur a informačních struktur a zdrojů (včetně těch, které jsou odvozeny z kohortových studií, protokolů, shromážděných údajů, ukazatelů, zjišťování zdravotního stavu atd.) a rovněž normalizace, interoperabilita, uchovávání a sdílení údajů a přístup k nim s cílem umožnit udržitelnost těchto údajů v dlouhodobém horizontu a jejich náležité využívání. Pozornost je třeba věnovat zpracování údajů, řízení znalostí, modelování, vizualizaci, bezpečnosti IKT a otázkám spojeným s ochranou soukromí. Zejména je nutné zlepšit dostupnost informací a údajů o negativních výsledcích a škodlivých účincích léčby.

1.5.2.
     
  Zlepšení vědeckých nástrojů a metod na podporu tvorby politiky a potřeb regulace

Je třeba podporovat výzkum, vývoj, integraci a využití vědeckých nástrojů, metod a statistik pro rychlé, přesné a prediktivní posouzení bezpečnosti, účinnosti a kvality zdravotnických intervencí a technologií, včetně nových léčiv, biologických materiálů, moderních léčebných metod a zdravotnických prostředků. To je obzvláště důležité v případě nového vývoje v oblastech zahrnujících bioléčiva, očkovací látky, antimikrobiální látky, buněčnou/tkáňovou a genovou terapii, orgány a transplantace, specializovanou výrobu, biobanky, nové zdravotnické prostředky, kombinované přípravky, diagnostické/léčebné postupy, genetické testy, interoperabilitu a elektronické zdravotnictví, včetně aspektů ochrany soukromí. Nezbytná je rovněž podpora lepších metod posuzování rizik, rámců pro zajištění shody, koncepcí a strategií testování ve vztahu k životnímu prostředí a zdraví. Je nutná rovněž podpora rozvoje příslušných metod, které napomáhají při posuzování etických aspektů výše uvedených oblastí.

1.5.3.
     
  Používání medicíny in silico k lepší léčbě a předvídání onemocnění

K předvídání náchylnosti k onemocnění, vývoje onemocnění a pravděpodobné úspěšnosti léčby lze použít zdravotnické systémy založené na počítačové simulaci používající konkrétní údaje a vycházející ze systémových léčebných metod a fyziologického modelování. Simulace založené na modelech lze použít na podporu klinických zkoušek, předvídatelnosti reakce na léčbu a personalizace a optimalizace léčby.

1.6.
     
  Poskytování zdravotní péče a integrovaná péče

1.6.1.
     Podpora integrované péče

Podpora léčení chronických onemocnění
  , včetně pacientů se zdravotním postižením,
  mimo instituce závisí rovněž na lepší spolupráci mezi poskytovateli zdravotní péče a sociální a neformální péče. Bude podporován výzkum a inovativní aplikace pro rozhodování na základě distribuovaných informací ,
  zaměřených na fyzické i duševní zdraví včetně psychosociálních hledisek,
  a pro poskytování důkazů pro rozsáhlé zavádění a využívání nových řešení trhem, včetně interoperabilních služeb poskytovaných na dálku v oblasti zdraví a péče.
  Zejména v kontextu demografické změny bude podporován
  rovněž výzkum a inovace k zlepšení organizace poskytování dlouhodobé péče
  a inovací v oblasti tvorby politik a řízení
  .
  Cílem provádění nových a integrovaných řešení v oblasti péče je podpořit jednotlivce, posílit jeho stávající schopnosti a zaměřit se na vyrovnání nedostatků.

1.6.2
  .   Optimalizace účinnosti a účelnosti
  poskytování
  zdravotní péče a snižování nerovností rozhodováním na základě důkazů a šířením osvědčených postupů a inovativních technologií a koncepcí

Je nutno podporovat rozvoj
  systémového přístupu k
  posuzování zdravotnických technologií a ekonomie zdraví, jakož i shromažďování důkazů a šíření osvědčených postupů a inovativních technologií a koncepcí ve zdravotnictví, včetně IKT a aplikací v oblasti elektronického zdravotnictví. Budou podporovány srovnávací analýzy reforem veřejných zdravotnických systémů v Evropě a ve třetích zemích a posouzení jejich střednědobých a dlouhodobých hospodářských a sociálních dopadů. Podporu obdrží rovněž analýzy budoucích potřeb zdravotnických pracovníků, a to jak s ohledem na počet, tak i požadované dovednosti ve vztahu k novým způsobům poskytování péče. Podporován bude výzkum týkající se vývoje nerovností v oblasti zdraví a jejich vzájemného vztahu s ostatními ekonomickými a sociálními nerovnostmi a účinnosti politik, které usilují o snížení těchto rozdílů v Evropě a mimo ni. Je rovněž nutné podporovat posuzování řešení, která jsou bezpečná pro pacienty, a systémy zajišťování kvality, včetně úlohy pacientů v oblasti bezpečnosti a kvality péče.

1.7.
     Zvláštní aspekty provádění

Při provádění programu bude mimo jiné podporován přenos znalostí a technologií a další formy šíření znalostí, rozsáhlé pilotní projekty a demonstrace a normalizace. Tím dojde k urychlení zavádění produktů a služeb na trh a k ověření přizpůsobitelných řešení pro Evropu i třetí země. Tyto akce nejen podpoří průmyslovou konkurenceschopnost Evropy a zapojení inovativních malých a středních podniků, ale budou také vyžadovat aktivní zapojení všech zúčastněných stran. Bude se usilovat o součinnost s dalšími příslušnými programy a činnostmi, veřejnými i soukromými, a to na úrovni Unie, členských států i na mezinárodní úrovni. Zejména se bude usilovat o součinnost s činnostmi v rámci programu „Zdraví pro růst“.

Vědecká komise pro zdraví bude vědeckou platformou zúčastněných stran, která bude vypracovávat vstupní vědecké informace ohledně této společenské výzvy. Bude poskytovat ucelenou vědecky zaměřenou analýzu úskalí výzkumu a inovací a možností souvisejících s touto společenskou výzvou, přispívat k vymezení priorit souvisejícího výzkumu a inovací a podporovat celoevropskou vědeckou účast na jejím řešení. Aktivní spoluprací se zúčastněnými stranami bude napomáhat při budování schopností a podpoře sdílení znalostí a větší spolupráce v této oblasti v rámci celé Unie.

Zvážit lze i podporu pro příslušné iniciativy společného plánování a příslušná partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru.

Rovněž budou vytvořena odpovídající propojení s akcemi příslušných evropských inovačních partnerství a s příslušnými aspekty výzkumných a inovačních programů evropských technologických platforem.

2.   ZAJIŠŤOVÁNÍ POTRAVIN, UDRŽITELNÉ ZEMĚDĚLSTVÍ A LESNÍ HOSPODÁŘSTVÍ, MOŘSKÝ A NÁMOŘNÍ VÝZKUM A VÝZKUM VNITROZEMSKÝCH VOD A BIOHOSPODÁŘSTVÍ

2.1.   Udržitelné lesnictví a zemědělství

K podpoře produktivnějších a odolnějších zemědělských a lesnických systémů
  šetrných k životnímu prostředí a
  účinně využívajících zdroje, které dodávají dostatek potravin, krmiv, biomasy a ostatních surovin a poskytují ekosystémové služby, přičemž zároveň
  chrání biologickou rozmanitost a
  podporují rozvoj prosperujících venkovských hospodářství, jsou zapotřebí náležité znalosti, nástroje, služby a inovace. Výzkum a inovace umožní začlenění zemědělských a environmentálních cílů do udržitelné produkce, tudíž: povedou ke zvýšení produktivity a účinnému využívání zdrojů v zemědělství
  , včetně účinného využívání vody
  ;
  zvýšení bezpečnosti živočišné a rostlinné výroby;
  snížení emisí skleníkových plynů ze zemědělství; omezení
  produkce odpadu
  ; omezení úniku živin
  a jiných chemických vstupů
  z obdělávané půdy do suchozemského a vodního prostředí; snížení závislosti na dovozu rostlinných bílkovin do Evropy; zvýšení
  míry rozmanitosti
  v systémech prvovýroby
  , jakož i k posílení obnovy biologické rozmanitosti
  .

2.1.1.   Zvýšení produktivity a vypořádání se změnou klimatu při současném zajištění udržitelnosti a odolnosti

Činnosti zvýší produktivitu a rovněž adaptabilitu rostlin, zvířat a produkčních systémů s cílem vypořádat se s rychle se měnícími podmínkami okolního prostředí/klimatickými podmínkami a zvyšujícím se nedostatkem přírodních zdrojů. Výsledné inovace napomohou přechodu k ekonomice s nízkou spotřebou energie, nízkými emisemi a malým množstvím odpadů
  , jakož i ke snížení poptávky po přírodních zdrojích
  v celém dodavatelském řetězci potravin a krmiv. Kromě přispění k zajišťování potravin budou vytvořeny nové příležitosti k používání biomasy a vedlejších produktů zemědělství ▌ v široké škále nepotravinářských užití.

Bude se usilovat o víceoborové přístupy ke zlepšení vlastností rostlin, zvířat, mikroorganismů při současném zajištění účinného využívání zdrojů (voda,
  půda,
  živiny, energie
  a další vstupy
  ) a ekologické vyváženosti venkovských oblastí.. Důraz se bude klást na integrované a rozmanité produkční systémy a zemědělské postupy, včetně využívání přesných technologií a koncepcí ekologické intenzifikace ve prospěch konvenčního i ekologického zemědělství.
  Rovněž bude podpořena městská zeleň při současném využití nových forem zemědělství, zahradnictví a lesního hospodářství v městských a příměstských oblastech. Využití těchto nových forem se uváží s ohledem na nové požadavky na charakteristiku rostlin, pěstitelské metody, technologie, uvádění na trh a městský design, a to ve vztahu k lidskému zdraví a dobrým životním podmínkám, životnímu prostředí a změně klimatu.
  Genetické vylepšení adaptačních
  , zdravotních
  a produkčních vlastností rostlin a zvířat bude vyžadovat všechny
  odpovídající
  konvenční a moderní způsoby chovu
  a zachování
  a lepší využívání genetických zdrojů. Náležitá pozornost bude věnována hospodaření s půdou
  za účelem
  zvýšení úrodnosti půdy ▌.
  S ohledem na celkový cíl, kterým je zajištění vysoké kvality a bezpečnosti výroby potravin, bude podporováno zdraví rostlin a zvířat. Činnosti v oblasti zdraví a ochrany rostlin zlepší znalosti a podpoří vypracování strategií, produktů a nástrojů v oblasti integrované ochrany rostlin šetrné k životnímu prostředí s cílem zamezit vstupu patogenů, chránit rostliny před škůdci a nákazami a omezit ztráty u sklizně před sklizní a po ní. V oblasti zdraví zvířat budou podpořeny
  strategie pro eradikaci
  nebo účinné zvládání
  chorob zvířat včetně zoonóz
  i výzkum
  odolnosti vůči mikrobům.
  Dojde k posílení integrovaného kontrole nákaz a integrovaného boje proti chorobám, parazitům a škůdcům, počínaje lepším pochopením interakce vztahu hostitel-patogen až po sledování, diagnostiku a léčbu.
  Přezkoumání dopadů postupů na zdraví zvířat pomůže odstranit obavy společnosti. Výše uvedené oblasti budou více posíleny rozsáhlejším základním výzkumem s cílem zabývat se příslušnými biologickými otázkami a rovněž podpořit rozvoj a provádění politik Unie
  a budou podpořeny odpovídajícím posouzením jejich hospodářského a tržního potenciálu
  .

2.1.2.   Poskytování ekosystémových služeb a veřejných statků

Zemědělství a lesnictví jsou jedinečné systémy poskytující komerční produkty, avšak rovněž širší veřejné statky pro společnost (včetně zemědělského a rekreačního významu) a důležité ekologické služby, jako je zajištění biologické rozmanitosti v daném místě, opylování,
  uchovávání a
  regulace vodních zdrojů,
  funkce půdy,
  krajina, snižování eroze,
  odolnost vůči záplavám a suchu
  a sekvestrace uhlíku/snižování emisí skleníkových plynů. Výzkumné činnosti
  přispějí k lepšímu pochopení složitých interakcí mezi systémy prvovýroby a ekosystémovými službami a
  podpoří poskytování těchto veřejných statků a služeb zajištěním řešení v oblasti řízení, nástrojů na podporu rozhodování a k posouzení jejich
  tržní a
  netržní hodnoty. K zvláštním záležitostem, jimž bude věnována pozornost, patří určení zemědělských/lesnických systémů a charakteru krajiny
  na venkově a v (pří)městských oblastech
  , které pravděpodobně dosáhnou těchto cílů. Posuny v aktivním řízení zemědělských systémů (včetně používání technologií a změny postupů) povedou k dalšímu snižování emisí skleníkových plynů a ke zvýšení schopnosti zemědělství přizpůsobit se nepříznivým účinkům změny klimatu.

2.1.3.   Posílení postavení venkovských oblastí, podpora politik a inovace v oblasti venkova

Budou mobilizovány možnosti rozvoje venkovských komunit posílením jejich kapacity v oblasti prvovýroby a poskytování ekosystémových služeb a rovněž otevřením možností produkce nových a diverzifikovaných produktů (
  včetně
  potravin, krmiva, materiálů, energie), které uspokojují rostoucí poptávku po systémech krátkých dodavatelských řetězců s nízkými emisemi uhlíku. K zajištění soudržnosti venkovských oblastí a k zamezení hospodářské a sociální marginalizace, na podporu diverzifikace ekonomických činností (včetně odvětví služeb), k zajištění náležitých vztahů mezi venkovskými a městskými oblastmi, jakož i k usnadnění výměny poznatků, demonstrací, inovací a šíření informací a na podporu participačního hospodaření se zdroji je zapotřebí sociálně-ekonomický výzkum
  a vědecké a společenské studie
  spolu s rozvojem nových koncepcí a institucionálních inovací. Je rovněž nutné hledat možnosti přeměny veřejných statků ve venkovských oblastech na místní/regionální sociálně-ekonomické výhody. Potřeby v oblasti inovací stanovené na regionální a místní úrovni budou doplněny průřezovými výzkumnými činnostmi na
  mezinárodní,
  meziregionální a evropské úrovni. Poskytnutím potřebných analytických nástrojů, ukazatelů,
  integrovaných
  modelů a činností orientovaných do budoucnosti podpoří výzkumné projekty tvůrce politik a ostatní subjekty při provádění, monitorování a hodnocení příslušných strategií, politik a právních předpisů, nejen pro venkovské oblasti, nýbrž pro celé biohospodářství. Jsou zapotřebí rovněž nástroje a údaje, které umožní náležitě posoudit možný kompromis mezi různými druhy využívání zdrojů (půda, voda
  , živiny, energie
  a další vstupy) a produkty biohospodářství. Pozornost bude věnována sociálně-ekonomickému a srovnávacímu posouzení zemědělských/lesnických systémů a jejich udržitelnosti.

2.1.4.
     
  Udržitelné lesní hospodářství

Cílem je udržitelná produkce biotechnologických výrobků, ekosystémů, služeb (včetně služeb spojených s vodou a se zmírňováním změny klimatu) a dostatečné biomasy, přičemž je třeba náležitě zohlednit hospodářské, ekologické a sociální aspekty lesního hospodářství i regionální rozdíly. Činnosti v odvětví lesního hospodářství budou obecně usilovat o podporu multifunkčních lesů poskytujících různé ekologické, hospodářské a sociální přínosy. Prostřednictvím zavedení multifunkčních přístupů uvádějících do souladu potřebu dosáhnout inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, a to při zohlednění změny klimatu, budou činnosti zaměřeny na další rozvoj udržitelných systémů lesního hospodářství, které mohou čelit společenským výzvám a požadavkům, včetně potřeb vlastníků lesů. Tyto udržitelné systémy lesního hospodářství plní základní úlohu při posilování odolnosti lesů a ochrany biologické rozmanitosti i z hlediska potřeby splnit zvýšenou poptávku po biomase. To bude třeba podpořit výzkumem v oblasti zdraví stromů a ochrany lesů před požáry a jejich obnovy.

2.2.   Udržitelné a konkurenceschopné zemědělsko-potravinářské odvětví pro bezpečnou a zdravou stravu

Je třeba se zabývat potřebami spotřebitelů, pokud jde o bezpečné, zdravé a cenově dostupné potraviny
  vysoké kvality
  , a současně uvážit dopady chování v oblasti spotřeby potravin a výroby potravin a krmiv na lidské zdraví
  , životní prostředí
  a celkový ekosystém. Pozornost se soustředí na bezpečnost a zajišťování potravin a krmiv, konkurenceschopnost evropského zemědělsko-potravinářského průmyslu a udržitelnost výroby, dodávek
  a spotřeby
  potravin se zahrnutím celého potravinového řetězce a souvisejících služeb, bez ohledu na to, zda se jedná o konveční nebo ekologické zemědělství, a to od prvovýroby po spotřebu. Tento přístup přispěje k a) zabezpečení a zajištění potravin pro všechny Evropany a vymýcení hladu ve světě, b) snížení zátěže spojené s nemocemi souvisejícími s potravinami a stravou, a to propagováním přechodu na zdravou a udržitelnou stravu vzděláváním spotřebitelů a inovacemi v 
  zemědělství a
  potravinářském průmyslu, c) snížení spotřeby vody a energie při zpracovávání potravin, jejich přepravě a distribuci, d) snížení množství potravinového odpadu o 50 % do roku 2030
  a e) poskytování široké palety zdravých, velmi kvalitních a bezpečných potravin pro všechny
  .

2.2.1.   Informované rozhodování spotřebitelů

Pozornost bude věnována preferencím, postojům, potřebám, chování, životnímu stylu a vzdělávání spotřebitelů
  , jakož i kulturní složce kvality potravin,
  a zlepší se komunikace mezi spotřebiteli a výzkumnou komunitou v oblasti potravinového řetězce a 
  jeho zúčastněnými stranami
  s cílem zlepšit
  u veřejnosti všeobecné porozumění výrobě potravin a umožnit
  informovaná rozhodnutí, udržitelnou
  a zdravou
  spotřebu a jejich dopady na výrobu, růst podporující začlenění a kvalitu života, zejména u zranitelných skupin. Sociální inovace budou reagovat na společenské výzvy a inovativní modely a 
  prognostické
  metody v oblasti spotřebitelské vědy poskytnou srovnatelné údaje a položí základ pro reakce na politické potřeby Unie.

2.2.2.   Zdravé a bezpečné potraviny a strava pro všechny

Pozornost se zaměří na výživové potřeby
  , vyváženou stravu
  a dopad potravin na fyziologické funkce, fyzickou a duševní výkonnost a rovněž na souvislosti mezi stravou
  , demografickými trendy (například
  stárnutím
  ) a
  chronickými onemocněními a poruchami ▌. Budou určena řešení a inovace v oblasti stravování, které povedou k zlepšení zdraví a životních podmínek. V celém dodavatelském řetězci potravin
  , krmiv
  a pitné vody, od výroby a skladování po zpracování, balení, distribuci, zásobování a přípravu doma se bude
  analyzovat,
  posuzovat, monitorovat, kontrolovat a zpětně sledovat chemická a mikrobiální kontaminace potravin a krmiv, související rizika a expozice
  , jakož i alergeny
  . Inovace v oblasti bezpečnosti potravin, lepší nástroje
  k posouzení rizik a k posouzení rizik a přínosů i
  k informování o rizicích a lepší normy bezpečnosti potravin
  , jež budou provedeny v celém potravinovém řetězci,
  povedou k větší důvěře spotřebitelů a jejich ochraně v Evropě. Lepší normy bezpečnosti potravin v celosvětovém měřítku pomohou rovněž posílit konkurenceschopnost evropského potravinářského průmyslu.

2.2.3.   Udržitelný a konkurenceschopný zemědělsko-potravinářský průmysl

Ve všech fázích výrobního řetězce potravin a krmiv, včetně navrhování, zpracování, balení potravin, kontroly procesu, snižování odpadů, zhodnocení vedlejších produktů a bezpečného využívání nebo odstranění vedlejších produktů živočišného původu, bude pozornost věnována nutnosti zajistit, aby se potravinářský a krmivářský průmysl vypořádal se sociálními změnami, změnami životního prostředí, změnou klimatu a hospodářskými změnami od místní po celosvětovou úroveň. Budou vytvořeny inovativní a udržitelné
  technologie a
  procesy účinně využívající zdroje a diverzifikované, bezpečné,
  zdravé a
  cenově dostupné výrobky vysoké kvality
  , jež se budou opírat o vědecky podložené důkazy
  . To posílí inovační potenciál evropského dodavatelského řetězce potravin, zvýší jeho konkurenceschopnost, zajistí hospodářský růst a zaměstnanost a umožní evropskému potravinářskému průmyslu přizpůsobit se změnám. K dalším aspektům, jimiž je nutno se zabývat, patří sledovatelnost, logistika a služby, socioekonomické
  a kulturní
  faktory,
  dobré životní podmínky zvířat a další etické problémy,
  odolnost potravinového řetězce vůči rizikům souvisejícím s životním prostředím a klimatem a omezení negativních dopadů činností v rámci potravinového řetězce a měnícího se stravování a výrobních systémů na životní prostředí.

2.3.   Uvolnění potenciálu živých vodních zdrojů

Jedním z hlavních znaků živých vodních zdrojů je to, že jsou obnovitelné a jejich udržitelné využívání závisí na důkladném pochopení a vysoké míře kvality a produktivity vodních ekosystémů. Celkovým cílem je
  řízení
  živých vodních zdrojů v zájmu dosažení co nejvyšších sociálních a hospodářských přínosů/výnosů z evropských oceánů, moří
  a vnitrozemských vod
  .

To zahrnuje nutnost optimalizovat udržitelné přispívání rybolovu a akvakultury k zajišťování potravin v rámci světové ekonomiky a snížit silnou závislost Unie na dovozu mořských produktů (přibližně 60 % celkové spotřeby mořských produktů v Evropě závisí na dovozu a Unie je největším světovým dovozcem produktů rybolovu) a podporovat
  mořské a námořní inovace prostřednictvím
  biotechnologií s cílem podnítit
  inteligentní
  „modrý“ růst. V souladu se stávajícími politickými rámci
  , zejména s integrovanou námořní politikou a rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí,
  podpoří výzkumné činnosti ekosystémový přístup k řízení a využívání přírodních zdrojů,
  jež zároveň umožní udržitelné využívání zboží a služeb v mořské oblasti,
  a „ekologizaci“ dotyčných odvětví. ▌

2.3.1.   Rozvoj udržitelného rybolovu, který je šetrný k životnímu prostředí

Nová společná rybářská politika, rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí a strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti vyžadují, aby byl evropský rybolov udržitelnější, konkurenceschopnější a šetrnější k životnímu prostředí. Posun směrem k ekosystémovému přístupu k řízení rybolovu bude vyžadovat důkladné pochopení mořských ekosystémů. Budou se rozvíjet nové poznatky, nástroje a modely s cílem zlepšit pochopení toho, co zajišťuje zdraví a produktivitu mořských ekosystémů, a posoudit, vyhodnotit a zmírnit dopad rybolovu na mořské ekosystémy (včetně hlubinných). Budou vypracovány nové strategie
  a technologie
  rybolovu, které budou společnosti poskytovat služby a současně udržovat mořské ekosystémy zdravé. Budou změřeny sociálně-ekonomické dopady jednotlivých možností řízení. Ověřeny budou rovněž dopady environmentálních změn a přizpůsobení se těmto změnám, včetně změny klimatu, spolu s novými nástroji
  pro hodnocení
  a řízení s cílem odstranit rizika a nejistoty. Činnosti podpoří výzkum týkající se biologie, genetiky a dynamiky populací ryb, úlohy hlavních druhů v ekosystémech, rybářských činností a jejich monitorování, chování odvětví rybolovu a přizpůsobení se novým trhům (například udělování ekoznaček) a zapojení odvětví rybolovu do rozhodování. Pozornost se zaměří rovněž na společné využívání mořského prostoru spolu s ostatními činnostmi, zejména v pobřežní oblasti, a jeho sociálně-ekonomický dopad.

2.3.2.   Rozvoj konkurenceschopné akvakultury
  šetrné k životnímu prostředí

Udržitelná
  akvakultura má velký potenciál, pokud jde o vývoj zdravých, bezpečných a konkurenceschopných produktů, které jsou přizpůsobeny potřebám a preferencím spotřebitelů, a rovněž environmentální služby (biosanace, hospodaření s půdou a vodou atd.) a výrobu energie, je však nutné tento potenciál v Evropě plně využít.. Budou posíleny znalosti a technologie, pokud jde o všechny aspekty domestikace zavedených druhů a diverzifikace s ohledem na nové druhy, při současném zohlednění vzájemných vztahů mezi akvakulturou a vodními ekosystémy,
  aby byl omezen vliv akvakultury na životní prostředí,
  a dopadů změny klimatu a způsobu, jak se jim může toto odvětví přizpůsobit.
  Je třeba i nadále vyvíjet úsilí v oblasti výzkumu, zejména pokud jde o zdraví a nemoci chovaných vodních organismů (včetně nástrojů a metod pro prevenci a zmírňování dopadů), výživové otázky (včetně vývoje alternativních složek uzpůsobených konkrétním potřebám a krmiv pro akvakulturu) a reprodukci a chov, jež patří k hlavním překážkám udržitelného rozvoje evropské akvakultury.
  Budou podporovány rovněž inovace týkající se udržitelných produkčních systémů na pevnině, v pobřežní oblasti a na moři.
  Zohledněny budou také zvláštnosti nejvzdálenějších regionů Evropy.
  Důraz se bude klást rovněž na pochopení sociálního a ekonomického významu odvětví pro podporu nákladově efektivní a energeticky účinné produkce, která odpovídá požadavkům trhu a spotřebitelů, při současném zajištění konkurenceschopnosti a přitažlivých vyhlídek pro investory a producenty.

2.3.3.   Podpora inovací v mořské
  a námořní
  oblasti prostřednictvím biotechnologií

Více než 90 % biologické rozmanitosti moří zůstává neprozkoumáno, což nabízí obrovský potenciál pro objevení nových druhů a použití v oblasti mořských biotechnologií, které podle předpokladů zajistí 10 % ročního růstu tohoto odvětví. Podpora bude poskytována dalšímu přezkoumání a využití velkého potenciálu, který nabízí biologická rozmanitost v mořích a vodní biomasa, k zavedení nových inovativních
  a udržitelných
  procesů, produktů a služeb na trhy s možným použitím v ostatních odvětvích, včetně v chemickém průmyslu a odvětví materiálů, ve farmaceutickém průmyslu, v odvětví rybolovu a akvakultury, zásobování energií a v kosmetickém průmyslu.

2.4.   Udržitelná a konkurenceschopná biotechnologická odvětví
  a podpora rozvoje evropského biohospodářství

Celkovým cílem je urychlit přeměnu evropských výrobních odvětví založených na fosilních palivech na udržitelná odvětví účinně využívající zdroje s nízkými emisemi uhlíku. Výzkum a inovace poskytnou prostředky k snížení závislosti Unie na fosilních palivech a přispějí k dosažení cílů její politiky v oblasti energetiky a změny klimatu, které byly stanoveny pro rok 2020 (10 % paliv používaných v dopravě pocházejících z obnovitelných zdrojů a 20 % snížení emisí skleníkových plynů). Odhady dospěly k závěru, že přechod na biologické suroviny a biologické metody zpracování by do roku 2030 mohl ušetřit až 2,5 miliardy tun emisí v ekvivalentech CO2 ročně a několikanásobně zvětšit trhy pro biotechnologické suroviny a nové spotřebitelské výrobky. Využití tohoto potenciálu vyžaduje vytvoření široké znalostní základny a rozvoj příslušných (bio)technologií, se zaměřením se zejména na tři hlavní prvky: a) přeměnu stávajících procesů založených na fosilních palivech na energeticky účinné procesy založené na biotechnologiích, které účinně využívají zdroje; b) vytvoření spolehlivých
  , udržitelných
  a náležitých dodavatelských řetězců pro biomasu
  , vedlejší produkty
  a toky odpadů a široké sítě biorafinerií v celé Evropě a c) podporu rozvoje trhu pro biotechnologické produkty a procesy
  při zohlednění souvisejících rizik a přínosů
  . Bude se usilovat o synergie se specifickým cílem „Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“.

2.4.1.   Podpora biohospodářství pro biotechnologická odvětví

Dosažení významného pokroku směrem k udržitelným výrobním odvětvím účinně využívajícím zdroje a produkujícím nízké emise uhlíku bude umožněno díky objevení a využívání suchozemských a vodních biologických zdrojů při současném omezení nepříznivých environmentálních dopadů
  a vodní stopy na nejnižší možnou míru, například vytvořením uzavřených živinových cyklů, a to i mezi městskými a venkovskými oblastmi
  . Je nutno přezkoumat možné kompromisy mezi různými druhy užití biomasy.
  Činnosti by měly být zaměřeny na biomasu neohrožující produkci potravin a měly by rovněž zohlednit otázku udržitelnosti souvisejících systémů využívání půdy.
  Bude se usilovat o vývoj biotechnologických produktů a biologicky aktivních látek pro výrobní odvětví a spotřebitele s novými vlastnostmi, funkcemi a větší udržitelností. Prostřednictvím nových procesů účinně využívajících zdroje
  , například přeměnou městského biologického odpadu na zemědělské vstupy,
  se co nejvíce zvýší ekonomická hodnota obnovitelných zdrojů, biologického odpadu a vedlejších produktů..

2.4.2.   Rozvoj integrovaných biorafinerií

Budou podporovány činnosti prosazující udržitelné bioprodukty, polotovary a bioenergii/biopaliva se zaměřením se především na kaskádový přístup upřednostňující výrobu produktů s vysokou přidanou hodnotou. Budou vyvinuty technologie a strategie s cílem zajistit dodávky surovin. Rozšíření druhů biomasy pro použití v biorafineriích druhé a třetí generace, včetně vedlejších produktů lesnictví, biologického odpadu a průmyslových vedlejších produktů, pomůže zamezit konfliktům mezi potravinami a palivy a podpoří hospodářský rozvoj venkovských a pobřežních oblastí v Unii
  šetrný k životnímu prostředí
  .

2.4.3.   Podpora rozvoje trhu pro biotechnologické produkty a procesy

Opatření na straně poptávky otevřou nové trhy pro biotechnologické inovace. Je zapotřebí normalizace
  a certifikace
  na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni, mimo jiné k určení biologického obsahu, funkcí produktů a biologické rozložitelnosti. Je nutno dále rozvíjet metody a přístupy pro analýzu životního cyklu a trvale je přizpůsobovat vědeckému a průmyslovému pokroku. V zájmu podpory vytváření nových trhů a využití obchodních příležitostí se pokládají za nezbytné výzkumné činnosti podporující normalizaci produktů a procesů
  (včetně harmonizace mezinárodních norem)
  a regulatorní činnosti v oblasti biotechnologií.

2.5.
     
  Prolínání mořského a námořního výzkumu

Cílem je zvýšit dopad moří a oceánů EU na společnost a hospodářský růst prostřednictvím udržitelného využívání mořských zdrojů i různých zdrojů mořské energie a široké škály různého využití, jež moře nabízejí. Činnosti se zaměří na vědecko-technické průřezové výzvy v mořské a námořní oblasti s cílem uvolnit potenciál moří a oceánů v celé škále mořských a námořních průmyslových odvětví a zároveň chránit životní prostředí a přizpůsobit se změně klimatu. Strategický a koordinovaný přístup k mořskému a námořnímu výzkumu napříč všemi výzvami a pilíři programu Horizont 2020 současně podpoří provedení příslušných politik Unie s cílem přispět k dosažení hlavních cílů „modrého“ růstu.

Vzhledem k víceoborové povaze mořského a námořního výzkumu se bude usilovat o úzkou koordinaci a společné činnosti s dalšími částmi Horizontu 2020, především se společenskou výzvou 5.

2.5.1.
     
  Dopad změny klimatu na mořské ekosystémy a námořní hospodářství

Budou podporovány činnosti, jež prohloubí současné chápání toho, jak fungují mořské ekosystémy, a vzájemného působení mezi oceány a atmosférou. Zlepší se tak schopnost posoudit vliv oceánů na klima a dopad změny klimatu a acidifikace oceánů na mořské ekosystémy a pobřežní oblasti.

2.5.2.
     
  Rozvoj potenciálu mořských zdrojů prostřednictvím integrovaného přístupu

Podpora dlouhodobého a udržitelného námořního růstu a zajištění součinnosti napříč námořními sektory vyžaduje integrovaný přístup. Výzkumná činnost se zaměří na zachování mořského prostředí a dopad námořních činností a produktů na jiná odvětví. Tím se umožní pokrok v oblasti ekologických inovací, jako jsou například nové produkty, procesy a využití řídících konceptů, nástrojů a opatření k posouzení a zmírnění dopadu lidské činnosti na mořské prostředí, aby se podpořilo udržitelné řízení námořních činností.

2.5.3.
     
  Průřezové koncepce a technologie umožňující rozvoj námořní politiky

Pokroky v průřezových technologiích (např. informační a komunikační technologie, elektronika, nanomateriály, slitiny, biotechnologie atd.) a nový vývoj a koncepce ve strojírenství budou i nadále umožňovat růst. Tyto aktivity umožní významný pokrok v oblasti mořského a námořního výzkumu a pozorování oceánů (např. hlubokomořský výzkum, pozorovací systémy, senzory, automatické systémy pro sledování činnosti a dohled, zkoumání biologické rozmanitosti v mořích, geologické hrozby v mořích, dálkově řízené dopravní prostředky atd.). Cílem je snížit dopad na mořské prostředí (např. podvodní hluk, zavlečení invazivních druhů a znečišťujících látek z moře a pevniny atd.) a omezit uhlíkovou stopu lidských činností na minimum. Technologie umožňující průřezový přístup podpoří provádění mořské a námořní politiky Unie.

2.6.
     Zvláštní
  aspekty provádění

Kromě obecných zdrojů externího poradenství se bude usilovat o zvláštní konzultace se Stálým výborem pro zemědělský výzkum (SCAR) v oblasti řady otázek, včetně strategických aspektů, prostřednictvím jeho prognózování, a v oblasti koordinace zemědělského výzkumu mezi vnitrostátní úrovní a úrovní Unie.
  Rovněž budou vytvořeny
  vhodné spojnice s akcemia
  příslušných
  evropských inovačních partnerství
  a s příslušnými aspekty výzkumných a inovačních programů evropských technologických platforem
  .

Dopad šíření výsledků výzkumu bude aktivně podporován zvláštními akcemi v oblasti komunikace, výměny znalostí a zapojení různých aktérů ve všech fázích projektů. Provádění zkombinuje širokou řadu činností, včetně zásadních demonstračních a pilotních činností. Bude se podporovat snadný a otevřený přístup k výsledkům výzkumu a osvědčeným postupům ▌.

Zvláštní podpora pro malé a střední podniky umožní větší účast zemědělských podniků, rybářů a jiných typů
  malých a středních podniků
  na výzkumu a demonstracích. Zohledněny budou zvláštní potřeby odvětví prvovýroby s ohledem na služby na podporu inovací a informační struktury. Při provádění bude spojena široká škála činností, včetně opatření v oblasti výměny znalostí, kdy bude aktivně zajištěna účast zemědělců
  nebo jiných prvovýrobců
  a zprostředkovatelů s ohledem na shrnutí potřeb konečných uživatelů v oblasti výzkumu. Bude se podporovat snadný a otevřený přístup k výsledkům výzkumu a osvědčeným postupům.

Podpora
  pro normalizaci a regulační aspekty
  budou použity s cílem urychlit uvádění nových biotechnologických produktů a služeb na trh.

Zvážit lze i podporu pro
  příslušné
  iniciativy společného plánování a příslušná
  partnerství v rámci veřejného sektoru a
  partnerství veřejného a soukromého sektoru ▌ .

Bude se usilovat o synergie s ostatními fondy Unie týkajícími se této společenské výzvy, jako jsou fondy pro rozvoj venkova a rybářské fondy, a jejich další využití.

Ve všech odvětvích biohospodářství se uskuteční činnosti orientované do budoucnosti, včetně rozvoje databází, ukazatelů a modelů zabývajících se globálním, evropským, vnitrostátním a regionálním rozměrem. Bude vytvořeno evropské středisko pro sledování biohospodářství za účelem zmapování a monitorování výzkumných a inovačních činností
  , včetně posuzování technologií,
  na úrovni Unie a na globální úrovni, vypracování klíčových výkonnostních ukazatelů a monitorování inovačních politik v oblasti biohospodářství.

3.   BEZPEČNÁ, ČISTÁ A ÚČINNÁ ENERGIE

3.1.   Snížení spotřeby energie a uhlíkové stopy prostřednictvím inteligentního a udržitelného využívání energie

Zdroje energie a spotřební zvyklosti v evropském průmyslu,
  dopravních systémech
  , u budov
  , oblastí
  a měst jsou velkou měrou neudržitelné, což vede k značným environmentálním a klimatickým dopadům.
  Řízení energie v reálném čase u nových a stávajících
  budov s téměř nulovými emisemi a 
  s téměř nulovou a pozitivní energetickou bilancí, u modernizovaných budov, jakož i u aktivních budov
  , rozvoj vysoce účinných průmyslových odvětví a hromadné zavádění energeticky účinných koncepcí ze strany podniků, jednotlivců, komunit, měst
  a regionů
  bude vyžadovat nejen technologický pokrok, nýbrž rovněž netechnologická řešení, jako jsou nové poradenské a finanční služby, služby v oblasti řízení poptávky
  a vstup ze strany behaviorálních a společenských věd, přičemž však současně bude třeba zohlednit otázky spojené s přijetím ze strany veřejnosti
  . Takto může
  zvýšená
  energetická účinnost zajistit jeden z nákladově nejefektivnějších způsobů snižování spotřeby energie, a tím zvýšit bezpečnost zásobování energií, snížit environmentální a klimatické dopady a posílit konkurenceschopnost.
  Pro řešení těchto problémů je důležitý další rozvoj v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a využití potenciálu energetické účinnosti.

3.1.1.   Uvádění technologií a služeb pro inteligentní a energeticky účinnou spotřebu na trh v širokém měřítku

Snížení spotřeby energie a zamezení plýtvání energií při současném zajištění služeb, které společnost a ekonomika potřebují, vyžaduje nejen zavedení většího množství účinných, nákladově konkurenceschopných, inteligentních a ekologicky šetrných
  zařízení,
  výrobků a služeb na trh v širokém měřítku, nýbrž rovněž začlenění součástí a zařízení tak, aby spolupracovaly za účelem optimalizace celkové spotřeby energie v budovách, v odvětví služeb a v průmyslu.

K zajištění úplného přijetí spotřebiteli a úplných přínosů pro spotřebitele (včetně možnosti sledovat vlastní spotřebu) je nutno přizpůsobit a optimalizovat energetickou účinnost těchto technologií a služeb podle jejich užití. To vyžaduje ▌prozkoumání, rozvoj a ověření inovativních informačních a komunikačních technologií (IKT) a monitorovacích a kontrolních technik
  a rovněž
  demonstrační projekty a činnosti v oblasti zavádění v předkomerční fázi s cílem zajistit interoperabilitu a rozšiřitelnost. Cílem těchto projektů by mělo být
  přispět k výraznému snížení nebo k optimalizaci celkové spotřeby energie a nákladů na energie, a to vypracováním
  společných postupů pro sběr, srovnání a analýzu údajů o spotřebě energie a emisích s cílem zlepšit měřitelnost, transparentnost, přijatelnost
  pro veřejnost
  , plánování a viditelnost využívání energie a jeho dopadů na životní prostředí.
  Při těchto procesech by pro účely ochrany monitorování a kontrolních technik měla být zaručena bezpečnost a ochrana soukromí již od návrhu. Vývoj platforem a jejich používání za účelem ověření stability těchto systémů napomůže k zajištění jejich spolehlivosti.

3.1.2.   Uvolnění potenciálu účinných a obnovitelných systémů vytápění a chlazení

Značná část energie je v Unii spotřebována k vytápění nebo chlazení a vývoj nákladově efektivních a účinných technologií, způsobů integrace systémů, například propojení sítě se standardizovanými jazyky a službami, v této oblasti bude mít významný dopad na snižování spotřeby energie. To vyžaduje výzkum a demonstrace týkající se nových
  způsobů navrhování a
  systémů a součástí pro průmyslové
  a komerční
  použití i pro použití v domácnostech, například při decentralizovaném a dálkovém zásobování teplou vodou, vytápění a chlazení. To by mělo zahrnovat různé technologie: solární tepelnou energii, geotermální energii, biomasu, tepelná čerpadla, kombinovanou výrobu tepla a energie
  , energii získanou využitím odpadů
  atd., splňovat požadavky na budovy
  a regiony
  s téměř nulovou spotřebou energie
  a podporovat inteligentní budovy
  . Je zapotřebí další průlom, zejména
  v oblasti ukládání tepelné
  energie z obnovitelných zdrojů energie a na podporu rozvoje a zavádění účinných kombinací hybridních systémů vytápění a chlazení pro centralizované a decentralizované aplikace.

3.1.3.   Podpora inteligentních evropských měst a komunit

Městské oblasti patří k největším spotřebitelům energie v Unii a vypouštějí rovněž úměrně velký podíl emisí skleníkových plynů a vytvářejí značné množství látek znečišťujících ovzduší. Současně jsou městské oblasti nepříznivě ovlivněny zhoršující se kvalitou ovzduší a změnou klimatu a musí vyvíjet vlastní strategie pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně. Při přeměně na nízkouhlíkovou společnost je proto zásadní nalezení inovativních energetických řešení (
  např.
  energetická účinnost, systémy dodávky elektřiny, systémy vytápění a chlazení
  a začlenění obnovitelných energií do již vybudovaného prostředí
  ), integrovaných s 
  dopravními systémy, řešeními v oblasti inteligentní výstavby a městského plánování
  , hospodařením s odpady a čištěním vod, jakož i s řešeními v oblasti IKT pro městské prostředí. Je třeba plánovat cílené iniciativy na podporu konvergence průmyslových hodnotových řetězců v odvětvích energetiky, dopravy a IKT pro inteligentní městské aplikace. Zároveň je třeba vyvíjet nové technologické, organizační, plánovací a obchodní modely a ověřit je v plném rozsahu v souladu s potřebami a prostředky měst a komunit
  a jejich občanů
  . Nezbytný je rovněž výzkum, který umožní pochopit sociální,
  environmentální,
  hospodářské a kulturní otázky, jež jsou spojeny s touto přeměnou.

3.2.   Zásobování levnou elektřinou s nízkými emisemi uhlíku

Elektřina bude hrát hlavní úlohu při vytváření ekologicky udržitelné nízkouhlíkové ekonomiky.
  Ústředním prvkem tohoto vývoje budou obnovitelné zdroje energie.
  Zavádění výroby elektřiny s nízkými emisemi uhlíku je příliš pomalé kvůli vysokým nákladům, které jsou s tím spojeny. Je naléhavě nutné najít řešení, která významně sníží náklady při zvýšení energetické účinnosti, udržitelnosti
  a přijetí ze strany veřejnosti
  v zájmu rychlejšího zavádění výroby elektřiny
  vyznačující se nízkými náklady, spolehlivostí a
   nízkými emisemi uhlíku na trh.
  Činnosti se zaměří na výzkum, vývoj a demonstrace v plném rozsahu týkající se inovativních obnovitelných zdrojů energie, včetně malých a miniaturních energetických systémů, účinných a flexibilních elektráren na fosilní paliva s nízkými emisemi uhlíku a zachycování a ukládání uhlíku nebo technologií pro opětovné využití CO2.

3.2.1.   Plné rozvinutí potenciálu větrné energie

Cílem u větrné energie je snížit náklady na výrobu elektřiny s využitím energie větru na souši a na moři do roku 2020 přibližně o 20 % v porovnání s rokem 2010, v rostoucí míře přecházet k využívání větrné energie na moři a umožnit náležitou integraci do elektrické sítě. Pozornost bude zaměřena na vývoj, testování a demonstrace příští generace systémů pro přeměnu větrné energie ve větším měřítku (včetně inovativních systémů skladování energie), s vyšší účinností přeměny a větší dostupností jak na souši, tak na moři (včetně vzdálených oblastí a prostředí s nepříznivými povětrnostními podmínkami) a rovněž na nové procesy sériové výroby.
  Zohlední se aspekty rozvoje větrné energie, které jsou spojeny s životním prostředím a biologickou rozmanitostí.

3.2.2.   Rozvoj účinných, spolehlivých a nákladově konkurenceschopných solárních systémů

Náklady na solární energii, zahrnující fotovoltaiku a koncentraci solární energie, by se měly do roku 2020 snížit v porovnání s rokem 2010 na polovinu, pokud má tento druh energie
  výrazně zvýšit svůj
  podíl na trhu s elektřinou.

V případě fotovoltaiky to bude vyžadovat
  další
  výzkum týkající se
  mimo jiné
  nových koncepcí a systémů, demonstrací a testování hromadné výroby za účelem zavádění ve velkém měřítku
  a integrace fotovoltaiky do budov
  .

V případě koncentrace solární energie se pozornost soustředí na rozvoj možností zvýšení účinnosti při současném snížení nákladů a dopadů na životní prostředí, což umožní průmyslové rozšíření předvedených technologií, a to vybudováním elektráren, které budou prvními svého druhu. Budou otestována řešení, která účinně spojují výrobu elektřiny ze sluneční energie s odsolováním vody.

3.2.3.   Rozvoj konkurenceschopných a ekologicky bezpečných technologií pro zachycování, přepravu, ukládání
  a opětovné využití
  CO2

Zachycování a ukládání CO2 (CCS) je hlavní možností, kterou je nutno na celosvětové úrovni zavádět šířeji v komerčním měřítku k vyřešení problému souvisejícího s dekarbonizovanou výrobou elektřiny a průmyslem s nízkými emisemi uhlíku do roku 2050. Cílem je minimalizovat dodatečné náklady na CCS v energetickém odvětví u uhelných a plynových elektráren
  a u elektráren používajících jako palivo ropné břidlice
  v porovnání s odpovídajícími elektrárnami bez CCS a energeticky náročnými průmyslovými zařízeními.

Podpora bude poskytována zejména na demonstrace týkající se celého řetězce CCS pro reprezentativní portfolio různých technologických možností zachycování, přepravy, ukládání
  a opětovného využívání
  . To bude doprovázeno výzkumem týkajícím se dalšího rozvoje těchto technologií a zajištění konkurenceschopnějších technologií zachycování, zdokonalených součástí, integrovaných systémů a procesů, bezpečného geologického ukládání a racionálních řešení
  a přijetí ze strany veřejnosti, pokud jde
  o opětovné použití zachyceného CO2 ▌, s cílem umožnit komerční zavádění technologií CCS u elektráren na fosilní paliva a v jiných výrobních odvětvích s vysokými emisemi uhlíku zprovozněných po roce 2020.
  Podpořeny budou rovněž technologie čistého spalování uhlí jakožto technologie doplňující CCS.

3.2.4.   Rozvoj možností týkajících se geotermální energie, vodní energie, energie moře a jiných obnovitelných zdrojů energie

Geotermální energie, vodní energie a energie moře a rovněž jiné obnovitelné zdroje energie mohou přispět k dekarbonizaci zásobování energií v Evropě a současně zvýšit jeho pružnost s ohledem na variabilní výrobu a používání energie. Cílem je
  dále rozvinout a
  dovést nákladově efektivní a udržitelné technologie do komerční fáze, což umožní rozsáhlé zavádění v průmyslovém měřítku, včetně integrace sítí.
  Pokročilé geotermální systémy jsou technologií, kterou je třeba podrobit dalšímu výzkumu, vývoji a demonstracím, a to konkrétně v oblastech průzkumu, vrtání a výroby tepla.
  Energie z oceánů, jako je přílivová energie, energie proudění nebo vln
  , a osmotická energie
  nabízí předvídatelnou energii vyznačující se nulovými emisemi
  a může také přispět k rozvinutí plného potenciálu větrné energie na moři (kombinace mořských energií)
  . Výzkumné činnosti by měly zahrnovat inovativní výzkum v laboratorním prostředí zaměřený na nízkonákladové spolehlivé součásti a materiály ve vysoce korozivním, biologicky znečišťujícím prostředí, jakož i demonstrace v různých podmínkách evropských vod.

3.3.   Alternativní paliva a mobilní zdroje energie

Splnění evropských cílů týkajících se snižování spotřeby energie a emisí CO2 vyžaduje rovněž rozvoj nových paliv a mobilních zdrojů energie. To je obzvláště důležité k vyřešení výzvy týkající se inteligentní, ekologické a integrované dopravy. Hodnotové řetězce u těchto technologií a alternativních paliv nejsou dostatečně rozvinuté a je nutno je rychleji dovést k demonstracím.

3.3.1.   Zajištění
  větší
  konkurenceschopnosti a udržitelnosti bioenergie

Cílem v případě bioenergie je dovést nejslibnější technologie do komerční fáze, umožnit rozsáhlou udržitelnou výrobu vyspělých biopaliv ▌různých hodnotových řetězců
  v rámci přístupu založeného na biorafinériích pro pozemní, námořní a leteckou
  dopravu
  , jakož i
  vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny
  a „zeleného plynu“
  z biomasy
  a odpadů
  , včetně CCS. Cílem je vyvinout a demonstrovat technologii pro různé druhy výroby bioenergie v různých měřítcích s přihlédnutím k odlišným zeměpisným a klimatickým podmínkám a logistickým omezením
  a zároveň minimalizovat negativní dopady spojené s využíváním půdy na životní prostředí a společnost
  . Dlouhodobější výzkum podpoří rozvoj udržitelného bioenergetického odvětví po roce 2020. Tyto činnosti doplní předchozí (
  např.
  výchozí suroviny, biologické zdroje) a následné (
  např.
  integrace do vozového parku) výzkumné činnosti prováděné v rámci dalších příslušných společenských výzev.

3.3.2.   Zkrácení doby potřebné pro uvedení vodíkových technologií a technologií palivových článků na trh

Palivové články a vodík mohou značně přispět k vyřešení energetických problémů, s nimiž se Evropa potýká. Zajištění tržní konkurenceschopnosti těchto technologií bude vyžadovat značné snížení nákladů. Pro ilustraci, náklady na systémy palivových článků pro dopravu bude nutno během příštích 10 let snížit desetkrát. Za tímto účelem bude poskytována podpora ▌demonstracím a zavádění v předkomerční fázi, pokud jde o přenosné, stacionární
  a mikrostacionární
  , dopravní aplikace a související služby, a rovněž dlouhodobému výzkumu a technologickému rozvoji za účelem vytvoření konkurenceschopného řetězce pro palivové články a udržitelné výroby vodíku a příslušné infrastruktury v celé Unii. Je zapotřebí značná vnitrostátní a mezinárodní spolupráce, aby byl možný průlom na trhu v dostatečném měřítku, včetně vypracování příslušných norem.

3.3.3.   Nová alternativní paliva

Existuje celá škála nových možností s dlouhodobým potenciálem, například paliva na bázi kovového prachu, paliva z fotosyntetizujících mikroorganismů (ve vodním a půdním prostředí) a z umělých fotosyntetizujících napodobenin
  a solární paliva
  . Tyto nové způsoby mohou představovat potenciál pro účinnější přeměnu energie
  a
  pro nákladově konkurenceschopnější a udržitelné technologie▌. Podpora bude poskytována zejména na dovedení těchto nových a jiných potenciálních technologií z laboratoře k demonstracím za účelem demonstrací v předkomerční fázi do roku 2020.

3.4.   Jednotná, inteligentní evropská elektrická soustava

Elektrické sítě musí reagovat na tři vzájemně související problémy, aby bylo možno dosáhnout uživatelsky přívětivé a stále více dekarbonizované elektrické soustavy: vytvoření celoevropského trhu; integrace ohromného nárůstu obnovitelných zdrojů energie a řízení vztahů mezi miliony dodavatelů a odběratelů (přičemž domácnosti budou v rostoucí míře jak dodavateli, tak odběrateli), včetně majitelů elektrických vozidel. Budoucí elektrické sítě budou hrát klíčovou úlohu při přechodu na ▌dekarbonizovaný
  energetickou
  soustavu a současně zajistí dodatečnou pružnost a přínosy pro odběratele v oblasti nákladů. Celkovým cílem do roku 2020 je vyrábět a distribuovat přibližně 35 % (8) elektřiny z rozptýlených a koncentrovaných obnovitelných zdrojů energie.

Důsledně integrované úsilí v oblasti výzkumu a demonstrací podpoří vývoj nových součástí, technologií
  a postupů
  , které budou reagovat na zvláštnosti přenosové a distribuční soustavy, jakož i 
  pružné
  skladování
  energie
  .

Je nutno uvážit veškeré možnosti úspěšného zajištění rovnováhy mezi nabídkou energie a poptávkou po ní s cílem minimalizovat emise a náklady.
  V zájmu zlepšení přenosové kapacity a kvality i spolehlivosti sítí je třeba vyvinout nové technologie inteligentních energetických sítí, záložní a vyrovnávací technologie umožňující větší flexibilitu a účinnost, a to i v rámci tradičních elektráren, i nové součásti sítě.
  Je nutno zkoumat nové technologie energetické soustavy a obousměrnou digitální komunikační infrastrukturu, začlenit je do elektrické rozvodné sítě
  a využít je pro účely zavedení inteligentní komunikace s jinými energetickými sítěmi
  . To přispěje k lepšímu plánování, monitorování, kontrole a bezpečnému provozu sítí v běžných a mimořádných podmínkách a rovněž k řízení vzájemných vztahů mezi dodavateli a odběrateli a přepravě a řízení energetických toků a obchodování s nimi. Při zavádění budoucí infrastruktury musí vzít ukazatele a analýza nákladů a přínosů v úvahu aspekty týkající se celé energetické soustavy. Mimoto se co nejvíce zvýší součinnosti mezi inteligentními rozvodnými sítěmi a telekomunikačními sítěmi s cílem zamezit zdvojení investic
  , zvýšit bezpečnost
  a urychlit využívání inteligentních energetických služeb.

Nové způsoby skladování energie (včetně ▌
  baterií i skladování energie ve velkém měřítku, například koncepce „energie přenesená do plynu“
  ) a systémy vozidel zajistí potřebnou pružnost mezi výrobou a poptávkou. Zdokonalené IKT dále zvýší pružnost poptávky po elektřině tím, že odběratele (průmysl, obchod a domácnosti) vybaví potřebnými automatickými přístroji.
  Důležitými hledisky jsou zde také bezpečnost, spolehlivost a ochrana soukromí.

Celkovou účinnost a nákladovou efektivnost dodavatelského řetězce elektřiny a interoperabilitu infrastruktur a rovněž vznik otevřeného a konkurenčního trhu pro technologie, produkty a služby inteligentních
  energetických
  rozvodných sítí musí podporovat nová podoba plánování, trhu a regulace. K otestování a ověření řešení a k posouzení přínosů pro soustavu a jednotlivé zúčastněné strany před zavedením v celé Evropě jsou zapotřebí rozsáhlé demonstrační projekty. To by mělo být doprovázeno výzkumem, který umožní pochopit, jak odběratelé a podniky reagují na ekonomické pobídky, změny chování, informační služby a jiné inovativní příležitosti, které nabízejí inteligentní rozvodné sítě.

3.5.   Nové znalosti a technologie

V dlouhodobém horizontu budou zapotřebí nové, účinnější a nákladově konkurenceschopné
  a zároveň i čisté, bezpečné a udržitelné
  energetické technologie. Pokrok je třeba urychlit prostřednictvím víceoborového výzkumu, aby bylo dosaženo vědeckého průlomu u koncepcí souvisejících s energií a u základních technologií (např. nanovědy, materiálové vědy, fyziky pevných látek, IKT, biovědy,
  věd o Zemi,
  výpočetní techniky, vesmíru)
  a ve vhodných případech u průzkumu a produkce bezpečných a z hlediska životního prostředí udržitelných nekonvenčních zdrojů zemního plynu a ropy
  ,
  jakož i ve
  vývoji inovací u budoucích a vznikajících technologií.

Pokročilý výzkum bude zapotřebí rovněž k zajištění řešení pro přizpůsobení energetických soustav měnícím se klimatickým podmínkám. Priority mohou být přizpůsobeny novým vědecko-technologickým potřebám a příležitostem nebo nově zaznamenaným jevům, které by mohly naznačovat slibný vývoj nebo rizika pro společnost a které se mohou objevit v průběhu provádění programu Horizont 2020.

3.6.   Důkladné rozhodování a zapojení veřejnosti

Energetický výzkum by měl podpořit energetickou politiku a měl by s ní být důsledně v souladu. Rozsáhlé znalosti
  a výzkum v oblasti zavádění a využívání
  energetických technologií a služeb, infrastruktury, trhů (včetně regulačních rámců) a chování spotřebitelů jsou nezbytné pro poskytnutí důkladných analýz tvůrcům politik. Podpora bude poskytována (zejména v rámci informačního systému Evropské komise pro plán SET) pro rozvoj důkladných a transparentních
  hypotéz,
  nástrojů, metod a modelů k posouzení hlavních ekonomických a sociálních záležitostí souvisejících s energetikou; vytvoření databází a scénářů pro rozšířenou Unii a posouzení dopadů energetické politiky a souvisejících politik na zabezpečení dodávek,
  spotřebu,
  životní prostředí
  , přírodní zdroje
  a změnu klimatu, společnost a konkurenceschopnost energetického průmyslu; provádění socioekonomického výzkumu
  , jakož i pro vědeckou činnost v rámci společenských studií
  .

Využití možností, které nabízejí internetové a sociální technologie, chování spotřebitelů, včetně chování zranitelných spotřebitelů, jako jsou osoby se zdravotním postižením, a změny chování budou studovány v rámci otevřených inovačních platforem, jako jsou živé laboratoře a rozsáhlé demonstrační projekty pro inovace ve službách
  a také prostřednictvím panelových průzkumů, přičemž bude zajištěna ochrana soukromí
  .

3.7.   Zavádění energetických inovací na trh ▌

Pro postupné zavádění nových energetických technologií v čase prostřednictvím nákladově efektivního provedení jsou nezbytná inovativní řešení v oblasti zavádění na trh a tržní replikace. Kromě výzkumu a demonstrací založených na technologiích to vyžaduje opatření s jednoznačnou přidanou hodnotou Unie, která usilují o rozvoj, používání, sdílení a reprodukování netechnologických inovací s vysokým pákovým efektem na udržitelných energetických trzích v Unii napříč jednotlivými disciplínami a úrovněmi správy.

Tyto inovace se zaměří na vytvoření příznivých tržních podmínek na úrovni regulace, správy a financování pro nízkouhlíkové, obnovitelné a energeticky účinné technologie a řešení. Podpora bude poskytována opatřením, která usnadňují provádění energetické politiky, připravují půdu pro postupné zavádění investic, podporují budování kapacit a usilují o přijetí ze strany veřejnosti.
  Pozornost bude věnována rovněž inovacím zaměřeným na inteligentní a udržitelné využívání stávajících technologií.

Výzkum a analýza opakovaně potvrdily zásadní úlohu lidského faktoru, pokud jde o úspěch či neúspěch politik v oblasti udržitelné energie. Budou se podporovat inovativní organizační struktury, šíření a výměna osvědčených postupů a zvláštní opatření v oblasti vzdělávání a budování kapacit.

3.8.   Zvláštní aspekty provádění

Stanovování priorit pro provádění činností v rámci této výzvy se řídí potřebou posílit ▌energetický výzkum a inovace
  na evropské úrovni
  . Hlavním cílem bude podpora provádění výzkumného a inovačního programu strategického plánu pro energetické technologie (plán SET) (9) k dosažení cílů politiky Unie v oblasti energetiky a změny klimatu. Cenným vstupem pro stanovení pracovních programů budou proto plány a prováděcí plány v rámci plánu SET. Jako hlavní základ pro stanovování strategických priorit a koordinaci energetického výzkumu a inovací v rámci Unie se použije struktura řízení plánu SET.

Netechnologický program se bude řídit energetickou politikou Unie a jejími právními předpisy. Je nutno podporovat prostředí umožňující hromadné zavádění předvedených technologických řešení a řešení v oblasti služeb, procesů a politických iniciativ týkajících se nízkouhlíkových technologií a energetické účinnosti v celé Unii. To může zahrnovat podporu pro technickou pomoc k rozvoji a zavádění investic do energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.

Pokud jde o přijetí na trhu, činnosti by měly rovněž vycházet ze zkušeností získaných na základě iniciativy „Inteligentní energie – Evropa“.

Pro sdílení zdrojů a společné provádění bude důležité partnerství s evropskými zúčastněnými stranami. V jednotlivých případech lze stanovit, že stávající evropské průmyslové iniciativy v rámci plánu SET budou změněny na formální partnerství veřejného a soukromého sektoru, pokud to bude považováno za vhodné, a to s cílem zvýšit úroveň a soudržnost ▌ financování a podnítit společné výzkumné a inovační činnosti
  mezi zúčastněnými stranami jak z veřejného, tak i soukromého sektoru
  . Uváženo bude poskytnutí podpory (včetně společně s členskými státy) aliancím veřejných výzkumných institucí, zejména Evropské alianci pro energetický výzkum zřízené v rámci plánu SET, za účelem spojení veřejných zdrojů určených na výzkum a výzkumných infrastruktur při zabývání se kritickými výzkumnými oblastmi evropského významu. Mezinárodní koordinační opatření podpoří priority plánu SET podle zásady proměnné geometrie a s přihlédnutím ke kapacitám a zvláštnostem jednotlivých zemí.
  Rovněž budou vytvořena odpovídající propojení s akcemi příslušných evropských inovačních partnerství a s příslušnými aspekty výzkumných a inovačních programů evropských technologických platforem.

Zvážit lze i podporu pro příslušné iniciativy společného plánování a příslušná partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Činnosti se dále zaměří na rostoucí podporu a prosazování zapojení malých a středních podniků.

Za účelem vypracování (spolu se zúčastněnými stranami) klíčových výkonnostních ukazatelů ke sledování pokroku při provádění, které budou pravidelně revidovány v zájmu zohlednění nejnovějšího vývoje, bude mobilizován informační systém Evropské komise pro plán SET
  (SETIS)
  . Provádění v rámci této výzvy bude usilovat o zlepšení koordinace příslušných programů, iniciativ a politik Unie, jako je politika soudržnosti, zejména prostřednictvím národních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci a mechanismů systému pro obchodování s emisemi, pokud jde například o podporu pro demonstrační projekty.

4,   INTELIGENTNÍ, EKOLOGICKÁ A INTEGROVANÁ DOPRAVA

4.1.   Doprava účinně využívající zdroje, která respektuje životní prostředí

Evropa si stanovila politický cíl dosáhnout do roku 2050 snížení emisí CO2 o 60 %
  oproti stavu v 90. letech 20. století
  . Do roku 2030 usiluje o snížení počtu „konvenčně poháněných“ automobilů ve městech na polovinu a o dosažení městské logistiky ve velkých městských centrech prakticky bez emisí CO2. Paliva s nízkými emisemi uhlíku používaná v letectví by do roku 2050 měla dosáhnout 40 % a emise CO2 z lodních paliv používaných v námořní dopravě by se do roku 2050 (10) měly snížit o 40 %
  oproti stavu v roce 2005
  .

Je nezbytné, aby byl tento dopad na životní prostředí snížen zaváděním cílených technologických zlepšení, ovšem s přihlédnutím k tomu, že každý druh dopravy čelí jiným výzvám a vyznačuje se specifickými cykly integrace technologií.

Výzkum a inovace u všech druhů dopravy významně přispějí k rozvoji a převzetí nezbytných řešení, která výrazně sníží emise z dopravy, jež jsou škodlivé pro životní prostředí (např. CO2, NOx a SOx), sníží její závislost na fosilních palivech, a tudíž omezí dopad dopravy na biologickou rozmanitost a pomohou zachovat přírodní zdroje.

Toho bude dosaženo prostřednictvím těchto zvláštních činností:

4.1.1.   Zajištění čistších a tišších letadel, vozidel a plavidel zlepší environmentální profil a sníží vnímaný hluk a vibrace

Činnosti v této oblasti se zaměří na konečné produkty, avšak budou se zabývat rovněž jednoduchými a ekologickými procesy navrhování a výroby,
  s přihlédnutím k celému životnímu cyklu,
  přičemž do fáze navrhování je začleněna recyklovatelnost.
  Činnosti budou rovněž zahrnovat modernizaci stávajících produktů a služeb prostřednictvím začlenění nových technologií.

| a) | Rozvoj a rychlejší zavádění čistších
  a tišších

  technologií pohonu je důležité pro snižování nebo odstranění
  dopadů
  dopravy
  , např.
  emisí CO2,
  hluku
  a znečištění
  , na klima a zdraví evropských občanů
  . Jsou nezbytná nová a inovativní řešení založená na elektrických motorech a bateriích,
  vodíkových a
  palivových článcích,
  motorech poháněných plynem, vyspělých architekturách a technologiích
  nebo na hybridním pohonu. Technologický průlom pomůže rovněž zlepšit environmentální profil tradičních
  a nových
  pohonných systémů. |
| --- | --- |

a)

Rozvoj a rychlejší zavádění čistších
  a tišších

  technologií pohonu je důležité pro snižování nebo odstranění
  dopadů
  dopravy
  , např.
  emisí CO2,
  hluku
  a znečištění
  , na klima a zdraví evropských občanů
  . Jsou nezbytná nová a inovativní řešení založená na elektrických motorech a bateriích,
  vodíkových a
  palivových článcích,
  motorech poháněných plynem, vyspělých architekturách a technologiích
  nebo na hybridním pohonu. Technologický průlom pomůže rovněž zlepšit environmentální profil tradičních
  a nových
  pohonných systémů.

| b) | Přezkoumání možností týkajících se používání alternativních druhů energie s nízkými emisemi pomůže snížit spotřebu fosilních paliv. To zahrnuje používání udržitelných paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů energie ve všech druzích dopravy včetně letectví, snížení spotřeby paliva prostřednictvím získávání energie nebo diverzifikovaných dodávek energie a jiná inovativní řešení. Úsilí bude zaměřeno na nové celostní přístupy zahrnující vozidla, infrastrukturu pro skladování a dodávky energie,
  pro doplňování paliva a dobíjení vozidel,
  včetně rozhraní mezi vozidlem a sítí, a inovativní řešení týkající se používání alternativních paliv. |
| --- | --- |

b)

Přezkoumání možností týkajících se používání alternativních druhů energie s nízkými emisemi pomůže snížit spotřebu fosilních paliv. To zahrnuje používání udržitelných paliv a elektřiny z obnovitelných zdrojů energie ve všech druzích dopravy včetně letectví, snížení spotřeby paliva prostřednictvím získávání energie nebo diverzifikovaných dodávek energie a jiná inovativní řešení. Úsilí bude zaměřeno na nové celostní přístupy zahrnující vozidla, infrastrukturu pro skladování a dodávky energie,
  pro doplňování paliva a dobíjení vozidel,
  včetně rozhraní mezi vozidlem a sítí, a inovativní řešení týkající se používání alternativních paliv.

| c) | K nižší spotřebě paliva přispěje
  zvýšení celkové výkonnosti
  letadel, plavidel a vozidel
  , čehož bude dosaženo snížením jejich hmotnosti a
  jejich aerodynamického, hydrodynamického nebo valivého odporu, a to použitím lehčích materiálů, jednodušších konstrukcí a inovativního návrhu. |
| --- | --- |

c)

K nižší spotřebě paliva přispěje
  zvýšení celkové výkonnosti
  letadel, plavidel a vozidel
  , čehož bude dosaženo snížením jejich hmotnosti a
  jejich aerodynamického, hydrodynamického nebo valivého odporu, a to použitím lehčích materiálů, jednodušších konstrukcí a inovativního návrhu.

4.1.2.   Rozvoj inteligentních zařízení, infrastruktur a služeb

To pomůže optimalizovat dopravní operace a snížit spotřebu zdrojů. Pozornost se zaměří na
  řešení v oblasti účinného plánování, navrhování,
  využívání a řízení letišť, přístavů, logistických center a infrastruktur pozemní dopravy a rovněž na nezávislé a účinné systémy údržby,
  monitorování
  a kontroly.
  V zájmu zvýšení kapacity je třeba přijmout nové politiky, obchodní modely, koncepce, technologie a řešení v oblasti informačních technologií
  . Zvláštní pozornost bude věnována odolnosti
  zařízení a
  infrastruktur vůči změně klimatu, nákladově efektivním řešením vycházejícím z přístupu založeného na životním cyklu a širšímu zavádění nových materiálů a technologií, které umožňují účinnější údržbu s nižšími náklady. Pozornost se zaměří rovněž na přístupnost,
  uživatelskou vstřícnost
  a sociální začlenění.

4.1.3.   Zlepšení dopravy a mobility v městských oblastech

To přinese výhody vysokému a zvyšujícímu se podílu obyvatel, kteří žijí a pracují ve městech, nebo kteří je využívají s ohledem na služby a volný čas. Je třeba vyvinout a otestovat nové koncepce mobility,
  organizace
  dopravy,
  modely multimodální přístupnosti,
  logistiky,
  zajišťování inovativních vozidel a městských veřejných služeb a řešení v oblasti plánování, jež
  přispějí
  k snížení přetížení,
  znečištění ovzduší a hluku a 
  ke
  zvýšení účinnosti
  městské dopravy
  . Jako reálnou alternativu k používání soukromých motorových vozidel, podporovanou větším využíváním inteligentních dopravních systémů a rovněž inovativním řízením
  dodávky a
  poptávky, je nutno rozvíjet veřejnou a nemotorizovanou dopravu a taktéž jiné možnosti
  osobní a nákladní
  dopravy účinně využívající zdroje.
  Zvláštní důraz bude kladen na vzájemné působení mezi systémem dopravy a jinými městskými systémy.

4.2.   Lepší mobilita, menší přetížení, větší bezpečnost a ochrana

Příslušné cíle evropské dopravní politiky usilují vzhledem k rostoucí potřebě mobility o optimalizaci výkonnosti a účinnosti s cílem učinit z Evropy nejbezpečnější region pro leteckou,
  železniční a vodní
  dopravu a přiblížit se cíli
  , kterým je nulový počet
  úmrtí v silniční dopravě do roku 2050
  a snížení počtu zraněných při nehodách v silniční dopravě do roku 2020 o polovinu
  . Do roku 2030 by se 30 % silniční nákladní dopravy na vzdálenost delší než 300 kilometrů mělo přesunout na železniční a lodní dopravu. Plynulá,
  přístupná, cenově dostupná
  a účinná celoevropská přeprava osob a zboží
  zaměřená na uživatele
  , která rovněž internalizuje externí náklady, vyžaduje nový evropský systém řízení multimodální dopravy, informací a plateb,
  jakož i účinná rozhraní mezi sítí pro dlouhé vzdálenosti a sítí pro městskou mobilitu
  .

Lepší evropský dopravní systém přispěje k účinnějšímu využívání dopravy, zvýší kvalitu života občanů a podpoří zdravější životní prostředí.

Výzkum a inovace k těmto ambiciózním politickým cílům významně přispějí prostřednictvím těchto zvláštních činností:

4.2.1.   Významné snížení přetížení dopravy

Toho lze dosáhnout zavedením
  inteligentního multimodálního a plně
  intermodálního „přímého“ dopravního systému a zamezením zbytečnému používání dopravy. To znamená prosazování větší integrace mezi jednotlivými druhy dopravy, optimalizaci dopravních řetězců a lepší integrované dopravní
  operace a
  služby. Tato inovativní řešení usnadní rovněž přístupnost
  a volby cestujících
  , a to i pro stárnoucí obyvatelstvo a zranitelné uživatele,
  a prostřednictvím lepšího zvládání nehod a vytvoření programů pro omezení dopravy poskytnou příležitosti k optimalizaci dopravy
  .

4.2.2.   Podstatné zlepšení mobility osob a nákladu

Toho lze dosáhnout rozvojem,
  prostřednictvím demonstrace
  a širokým využíváním inteligentních dopravních aplikací a systémů řízení. To znamená: plánování
  analýzy a
  řízení poptávky, informační a platební systémy, které jsou interoperabilní v celoevropském měřítku a úplnou integraci informačních toků, řídicích systémů, infrastrukturních sítí a služeb v oblasti mobility do nového společného multimodálního rámce založeného na otevřených platformách. To zajistí rovněž pružnost a rychlou reakci na krizové události a mimořádné povětrnostní podmínky změnou způsobu cestování
  a přepravy
  napříč jednotlivými druhy dopravy. Dosažení tohoto cíle napomohou nové aplikace v oblasti lokalizace, navigace a časování, jež jsou umožněny díky družicovým navigačním systémům Galileo a EGNOS.

| a) | Inovativní technologie v oblasti uspořádání letového provozu přispějí ke skokové změně v oblasti bezpečnosti a účinnosti s rychle rostoucí poptávkou k dosažení větší přesnosti, zkrácení doby strávené při postupech souvisejících s cestováním na letištích a k dosažení odolnosti v systému letecké dopravy. Zavedení a další rozvoj „jednotného evropského nebe“ budou podpořeny
  výzkumnými a inovačními činnostmi poskytujícími řešení
  pro vyšší automatizaci a nezávislost při uspořádání letového provozu
  a operacích
  a kontrole letadel, lepší integrací vzdušných a pozemních složek a novými řešeními pro účinné a plynulé odbavení cestujících a nákladu v rámci celého dopravního systému. |
| --- | --- |

a)

Inovativní technologie v oblasti uspořádání letového provozu přispějí ke skokové změně v oblasti bezpečnosti a účinnosti s rychle rostoucí poptávkou k dosažení větší přesnosti, zkrácení doby strávené při postupech souvisejících s cestováním na letištích a k dosažení odolnosti v systému letecké dopravy. Zavedení a další rozvoj „jednotného evropského nebe“ budou podpořeny
  výzkumnými a inovačními činnostmi poskytujícími řešení
  pro vyšší automatizaci a nezávislost při uspořádání letového provozu
  a operacích
  a kontrole letadel, lepší integrací vzdušných a pozemních složek a novými řešeními pro účinné a plynulé odbavení cestujících a nákladu v rámci celého dopravního systému.

| b) | U lodní dopravy přispějí lepší a integrované technologie plánování a řízení k vzniku „modrého pásu“ na mořích kolem Evropy, zlepšení přístavních operací a k udržitelnému rámci pro vnitrozemské vodní cesty. |
| --- | --- |

b)

U lodní dopravy přispějí lepší a integrované technologie plánování a řízení k vzniku „modrého pásu“ na mořích kolem Evropy, zlepšení přístavních operací a k udržitelnému rámci pro vnitrozemské vodní cesty.

| c) | U železniční a silniční dopravy zlepší optimalizace řízení
  a interoperability
  sítí účinné využívání infrastruktury a usnadní přeshraniční operace. Budou vyvinuty komplexní systémy řízení silniční dopravy a informační systémy, které vzájemně spolupracují a které využívají komunikaci mezi vozidly a mezi vozidlem a infrastrukturou. |
| --- | --- |

c)

U železniční a silniční dopravy zlepší optimalizace řízení
  a interoperability
  sítí účinné využívání infrastruktury a usnadní přeshraniční operace. Budou vyvinuty komplexní systémy řízení silniční dopravy a informační systémy, které vzájemně spolupracují a které využívají komunikaci mezi vozidly a mezi vozidlem a infrastrukturou.

4.2.3.   Rozvoj ▌nových koncepcí nákladní dopravy a logistiky

To může snížit tlak na dopravní systém
  a životní prostředí a
  zvýšit bezpečnost a kapacitu nákladní dopravy. Tyto koncepce mohou například spojovat vysoce výkonná vozidla s nízkým dopadem na životní prostředí s inteligentními, bezpečnými palubními a na infrastruktuře založenými systémy ▌.
  Přitom by se mělo vycházet z přístupu integrované logistiky v oblasti dopravy.
  Činnosti podpoří rovněž rozvoj vize e-Freight týkající se bezpapírové nákladní dopravy, kdy jsou v rámci všech druhů dopravy informační toky, služby a platby spojeny s fyzickými dopravními toky.

4.2.4.   Snížení nehodovosti

  , úmrtí


  a zranění

  a zvýšení bezpečnosti

Toho bude dosaženo řešením aspektů, které souvisí s organizací, řízením a sledováním výkonnosti a rizik dopravních systémů, a zaměřením se na návrh
  , výrobu
  a provoz letadel, vozidel a plavidel, infrastruktur a terminálů. Pozornost se zaměří na pasivní a aktivní bezpečnost, preventivní bezpečnost a zdokonalené automatické a vzdělávací procesy k snížení
  rizik a
  dopadu lidského selhání. Budou navrženy speciální nástroje a techniky za účelem lepšího předjímání, posuzování a zmírňování dopadu počasí, přírodních rizik
  a jiných krizových situací
  . Činnosti se zaměří rovněž na začlenění bezpečnostních aspektů do plánování a řízení toků cestujících a nákladu, na koncepci letadel, vozidel a plavidel, na řízení dopravy a systémů a 
  na návrh dopravních infrastruktur a
  terminálů
  pro nákladní a osobní dopravu
  .
  Užitečné nástroje pro zesílenou bezpečnost mohou poskytnout také aplikace v rámci inteligentní dopravy a propojení. Činnosti budou zaměřeny také na zvýšení bezpečnosti všech účastníků provozu na pozemních komunikacích, zejména těch, kteří jsou vystavení většímu riziku, a především v městských oblastech.

4.3.   Globální vedoucí postavení evropského odvětví dopravy

Udržením se na čele v oblasti
  technologického rozvoje a zvýšením konkurenceschopnosti

  stávajících výrobních procesů přispějí výzkum a inovace k růstu a vysoce kvalifikovaným pracovním místům v evropském odvětví dopravy, a to navzdory rostoucí hospodářské soutěži. V sázce je
  další rozvoj
  konkurenceschopnosti tohoto důležitého hospodářského odvětví, které přímo představuje 6,3 % HDP Unie a v Evropě zaměstnává téměř 13 milionů osob. Ke specifickým cílům patří rozvoj nové generace inovativních prostředků
  letecké, lodní a pozemní dopravy, šetrných k životnímu prostředí, zajištění udržitelné výroby inovativních systémů a zařízení
  a příprava
  základu budoucích dopravních prostředků,
  a to prací na nových
  technologiích,
  koncepcích a návrzích, inteligentních kontrolních systémech, účinných procesech
  vývoje a výroby, inovativních službách a postupech certifikace
  . Evropa usiluje o to
  , aby zaujala
  celosvětové vedoucí postavení, pokud jde o účinnost,
  environmentální profil
  a bezpečnost všech druhů dopravy
  a aby posílila své vedoucí postavení na celosvětových trzích, pokud jde o konečné produkty i subsystémy
  .

Výzkum a inovace se zaměří na tyto zvláštní činnosti:

4.3.1.   Vývoj nové generace dopravních prostředků jako způsobu, jak si v budoucnu zajistit podíl na trhu

To pomůže zlepšit vedoucí postavení Evropy v oblasti letadel, vysokorychlostních vlaků,
  konvenční a
  (pří)městské železniční dopravy, silničních vozidel, elektromobility, výletních lodí, trajektů a speciálních plavidel se špičkovou technologií a námořních platforem. Povzbudí rovněž konkurenceschopnost evropských výrobních odvětví v oblasti nových technologií a systémů a podpoří jejich diverzifikaci směrem k novým trhům, včetně v jiných odvětvích, než je doprava. To zahrnuje vývoj inovativních bezpečných letadel, vozidel a plavidel
  šetrných k životnímu prostředí,

  jež se vyznačují zabudovanými účinnými pohonnými
  systémy
  , vysoce výkonnými a inteligentními
  operačními a
  kontrolními systémy.

4.3.2.   Inteligentní palubní kontrolní systémy

Tyto systémy jsou zapotřebí k dosažení vyšších úrovní výkonnosti a systémové integrace v dopravě. Za účelem stanovení společných provozních norem budou vyvinuta vhodná rozhraní pro komunikaci mezi letadly, vozidly, plavidly a infrastrukturami ve všech příslušných kombinacích,
  přičemž se zohlední dopady elektromagnetických polí
  .
  Mohou zahrnovat doručování informací o řízení dopravy a uživatelích přímo do zařízení zabudovaných ve vozidlech, jež bude podpořeno spolehlivými údaji o dopravě v reálném čase týkajícími se silničních podmínek a přetížení dopravy a získávanými prostřednictvím téhož zařízení.

4.3.3.   Pokročilé výrobní procesy

Umožní úpravy podle požadavků zákazníků, nižší náklady na životní cyklus a zkrácení doby vývoje a usnadní normalizaci a certifikaci letadel, vozidel a plavidel
  i jejich součástí, vybavení
  a související infrastruktury. Činnosti v této oblasti povedou k vývoji rychlých a nákladově efektivních technik navrhování a výroby, včetně montáže, konstrukce, údržby a recyklace, prostřednictvím digitálních nástrojů a automatizace a schopnosti integrovat složité systémy. To podpoří konkurenceschopné dodavatelské řetězce, které jsou schopné dodávat na trh v krátkém čase a s nižšími náklady
  , aniž by byla narušena provozní bezpečnost a ochrana
  .
  Prioritou je rovněž využití inovativních materiálů v dopravě, a to jak z hlediska environmentálních cílů, tak i z hlediska cílů konkurenceschopnosti, a v zájmu zvýšené bezpečnosti a ochrany.

4.3.4.   Přezkoumání zcela nových dopravních koncepcí

To pomůže zlepšit konkurenční výhodu Evropy v dlouhodobějším horizontu. Činnosti v oblasti strategického
  víceoborového
  výzkumu a ověřování koncepce se budou zabývat
  řešeními, pokud jde o inovativní dopravní systémy
  .
  To bude zahrnovat plně automatizovaná letadla, vozidla a plavidla a jiné nové typy těchto dopravních prostředků, jež se budou vyznačovat
  dlouhodobým potenciálem,
  vysokým environmentálním profilem i novými službami
  .

4.4.   Sociálně-ekonomický a behavioriální výzkum a činnosti pro tvorbu politik zaměřené na budoucí vývoj

Opatření na podporu analýzy a vypracování politiky zahrnující
  shromáždění důkazů s cílem porozumět chování v oblasti vesmírných,

  socioekonomických

  a širších společenských

  aspektů dopravy jsou nezbytná na podporu inovací
  i vytvoření důkazní základny
  k vypořádání se s problémy, které doprava vyvolává. Činnosti se zaměří na rozvoj a provádění evropských výzkumných a inovačních politik v oblasti dopravy
  a mobility
  , na výhledové studie a technologické prognózy a na posílení Evropského výzkumného prostoru.

Pro vývoj evropského dopravního systému je nanejvýš důležité pochopení
  místních a regionálních specifik,
  chování
  a vnímání
  uživatelů, společenské přijetí, dopad politických opatření, mobilita,

  měnící se potřeby a vzorce chování, vývoj budoucích potřeb,
  obchodní modely a jejich důsledky. Bude vypracován scénář zohledňující společenské trendy,
  důkazy o kauzalitě
  , strategické cíle a technologické prognózy v horizontu do roku 2050. Za účelem lepšího pochopení vazeb mezi územním rozvojem
  , sociální soudržností
  a evropským dopravním systémem jsou zapotřebí důkladné modely, na jejichž základě lze přijmout náležitá strategická rozhodnutí.

Výzkum se zaměří na to, jak
  omezit společenské a územní nerovnosti
  v přístupu k mobilitě a jak zlepšit postavení zranitelných uživatelů dopravy. Je nutno se zabývat rovněž ekonomickými otázkami se zaměřením se na způsoby internalizace externalit z dopravy v rámci všech druhů dopravy a rovněž modely zdanění a cenotvorby. Je zapotřebí budoucí výzkum k posouzení budoucích požadavků na dovednosti a pracovní místa,
  vývoj v oblasti výzkumu a vývoje a zavádění, jakož i nadnárodní spolupráce
  .

4.5.   Zvláštní aspekty provádění

Činnosti budou organizovány tak, aby odpovídajícím způsobem umožňovaly přistupovat k dopravě integrovaným způsobem a současně s ohledem na specifika každého druhu dopravy. Bude nezbytné zajistit víceletou viditelnost a kontinuitu činností s cílem zohlednit specifika každého druhu dopravy a komplexní povahu výzev, jakož i příslušné aspekty strategických programů výzkumu a inovací evropských technologických platforem.

Uvážit lze podporu pro příslušné iniciativy společného plánování a příslušná partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Rovněž budou vytvořena odpovídající propojení s akcemi příslušného evropského inovačního partnerství. Činnosti se dále zaměří na rostoucí podporu a prosazování zapojení malých a středních podniků.

5.   OBLAST KLIMATU, ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ, ÚČINNÉ VYUŽÍVÁNÍ ZDROJŮ A SUROVINY

5.1.   Boj proti změně klimatu a přizpůsobení se této změně

Stávající koncentrace CO2 v atmosféře jsou téměř o 40 % vyšší, než tomu bylo na počátku průmyslové revoluce a na nejvyšší úrovni za poslední 2 miliony let. Ke změně klimatu přispívají i jiné skleníkové plyny než CO2, které hrají stále důležitější úlohu. Bez rozhodných opatření by změna klimatu mohla svět stát nejméně 5 % HDP ročně a podle některých scénářů by mohla dosáhnout až 20 %. Naopak v případě včasných a účinných opatření by se náklady mohly snížit na přibližně 1 % HDP ročně. Dosažení cíle týkajícího se udržení oteplování pod 2 oC a zamezení nejhorším dopadům změny klimatu bude vyžadovat, aby vyspělé země snížily do roku 2050 emise skleníkových plynů o 80–95 % v porovnání s úrovněmi z roku 1990.

Cílem této činnosti je proto vypracovat a posoudit inovativní, nákladově efektivní a udržitelná opatření
  a strategie
  pro přizpůsobení se změně klimatu a zmírňování této změny se zaměřením se jak na emise CO2, tak i jiné skleníkové plyny než CO2

  a aerosoly,
  a se zdůrazněním technologických i netechnologických zelených řešení, a to opatřením důkazů pro informovaná, včasná a účinná opatření a vytvářením sítí s potřebnými pravomocemi.

K dosažení tohoto cíle se výzkum a inovace zaměří na:

5.1.1.   Lepší pochopení změny klimatu a poskytnutí spolehlivých klimatických odhadů

Lepší pochopení příčin a vývoje změny klimatu a přesnější klimatické odhady jsou pro společnost zásadní, aby bylo možno chránit životy, statky a infrastruktury a zajistit účinné rozhodování
  a odpovídající možnosti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně
  . Je nezbytné dále zlepšit vědecké poznatky o klimatických faktorech, procesech, mechanismech, zpětné vazbě
  a mezních hodnotách
  v souvislosti s fungováním ▌suchozemských
  , mořských a polárních
  ekosystémů a atmosféry. Lepší
  pochopení rovněž umožní přesněji zjišťovat změnu klimatu a přiřazovat přírodní nebo antropogenní příčinné faktory
  .
  Lepší spolehlivost klimatických odhadů a předpovědí
  v příslušném časovém a prostorovém měřítku budou podpořeny
  zlepšením měření a
   vypracováním přesnějších scénářů a modelů, včetně plně spojených modelů zemského systému,
  při zohlednění paleoklimatické historie
  .

5.1.2.   Posouzení dopadů a zranitelnosti a vypracování inovativních a nákladově efektivních opatření pro přizpůsobení se a předcházení rizikům

  a pro jejich řízení

Poznatky o schopnosti společnosti, ekonomiky
  a ekosystémů
  přizpůsobit se změně klimatu jsou neúplné. Účinná, spravedlivá a společensky přijatelná opatření usilující o dosažení prostředí,
  hospodářství
  a společnosti odolných vůči klimatu vyžadují integrovanou analýzu stávajících a budoucích dopadů, zranitelnosti, expozice obyvatel, rizik
  a jejich řízení, druhotných dopadů, jako je migrace a konflikty,
  nákladů a příležitostí spojených se změnou klimatu a jeho proměnlivostí s přihlédnutím k mimořádným událostem a souvisejícím rizikům vyvolaným klimatem a jejich opakovanému výskytu. Tato analýza bude vypracována rovněž s ohledem na nepříznivé dopady změny klimatu na biologickou rozmanitost, ekosystémy a ekosystémové služby,
  vodní zdroje,
  infrastruktury a hospodářské a přírodní zdroje. Důraz se bude klást na nejcennější přírodní ekosystémy a zastavěná prostředí a rovněž na hlavní společenská, kulturní a hospodářská odvětví v Evropě. Akce se budou zabývat dopady a rostoucími riziky pro lidské zdraví vyplývajícími ze změny klimatu
  , rizik vyvolaných klimatem
  a vyšších koncentrací skleníkových plynů v atmosféře. Výzkum vyhodnotí inovativní, spravedlivě rozdělené a nákladově účinné reakce k přizpůsobení se změně klimatu, včetně ochrany a přizpůsobení přírodních zdrojů a ekosystémů a souvisejících dopadů, za účelem informování a podpory jejich rozvoje a provádění na všech úrovních a ve všech měřítcích. To bude zahrnovat rovněž možné dopady, náklady, rizika
  a přínosy
  geoinženýrských možností. Budou posouzeny složité vzájemné vztahy, střety a synergie politických rozhodnutí týkajících se přizpůsobení a předcházení rizikům s ostatními klimatickými a odvětvovými politikami, včetně dopadů na zaměstnanost a životní úroveň zranitelných skupin.

5.1.3.   Podpora politik

  v oblasti

  zmírňování změny klimatu,

  včetně studií zaměřených na dopady vyplývající z jiných odvětvových politik

Přechod Unie na konkurenceschopnou ekonomiku
  a společnost
  , která účinně využívá zdroje a je odolná vůči změně klimatu, do roku 2050 vyžaduje návrh účinných, dlouhodobých strategií s nízkými emisemi a značný pokrok, pokud jde o naše inovační schopnosti. Výzkum posoudí environmentální a sociálně-ekonomická rizika, příležitosti a dopady možností zmírňování změny klimatu.
  Rovněž posoudí dopad z dalších odvětvových politik.
  Výzkum podpoří rozvoj a validaci nových modelů zahrnujících klima, energetiku a hospodářství s přihlédnutím k ekonomickým nástrojům a příslušným externalitám za účelem otestování možností politiky v oblasti zmírňování změny klimatu a vývoje nízkouhlíkových technologií v různých měřítcích a pro hlavní hospodářská odvětví a oblasti společnosti na úrovni Unie a na celosvětové úrovni. Akce usnadní technologické, institucionální a sociálně-ekonomické inovace zlepšením vazeb mezi výzkumem a použitím a mezi podnikateli, konečnými uživateli, výzkumnými pracovníky
  , tvůrci politik
  a znalostními institucemi.

5.2.   
  Ochrana životního prostředí, udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, vodou, biologickou rozmanitostí a ekosystémy

Společnosti se potýkají s velkým problémem, který souvisí s nastolením udržitelné rovnováhy mezi lidskými potřebami a životním prostředím. Environmentální zdroje, včetně vody, ovzduší, biomasy, úrodné půdy, biologické rozmanitosti, ekosystémů a služeb, které poskytují, jsou základem fungování evropské a světové ekonomiky a kvality života. Globální obchodní příležitosti spojené s přírodními zdroji budou podle očekávání do roku 2050 činit více než 2 biliony EUR (11). Navzdory tomu jsou ekosystémy v Evropě a na celém světě poškozovány nad rámec schopnosti přírody je obnovovat a environmentální zdroje jsou nadměrně využívány
  nebo dokonce ničeny
  . Unie například každoročně přijde o 1 000 km2 nejúrodnější půdy a cenných ekosystémů a vyplýtvána je čtvrtina sladké vody. Zachování těchto vzorců není možné. Výzkum musí přispět ke zvrácení tendencí poškozujících životní prostředí a zajistit, aby ekosystémy i nadále poskytovaly zdroje, statky a služby, které jsou nezbytné pro dobré životní podmínky, hospodářskou prosperitu
  a udržitelný rozvoj
  .

Cílem této činnosti je proto poskytnout poznatky
  a nástroje

  pro řízení

  a ochranu

  přírodních zdrojů, což zajistí udržitelnou rovnováhu mezi omezenými zdroji
  a současnými a budoucími
  potřebami společnosti a ekonomiky.

K dosažení tohoto cíle se výzkum a inovace zaměří na:

5.2.1.   
  Prohlubování našeho porozumění biologické rozmanitosti


  a

  fungování ekosystémů,

  jejich vzájemného působení se sociálními

  systémy a jejich

  roli v podpoře hospodářství

  a dobrých životních podmínek lidí

Činnosti společnosti vyvolávají rizika spuštění změn v životním prostředí, které jsou nevratné a které mění charakter ekosystémů
  a jejich biologickou rozmanitost
  . Je zásadní tato rizika předjímat, a to posouzením, monitorováním a odhadováním dopadů lidských činností na životní prostředí
  , včetně změny ve využívání půdy,
  a environmentálních změn na dobré životní podmínky lidí. Výzkum mořských (od pobřežních po hlubinné,
  včetně udržitelnosti mořských zdrojů
  ),
  polárních,
  sladkovodních, suchozemských a městských ekosystémů, včetně ekosystémů závislých na podzemní vodě, zlepší naše pochopení složitých vztahů mezi přírodními zdroji a sociálními, ekonomickými a ekologickými systémy, včetně přirozených kritických mezníků a odolnosti nebo zranitelnosti lidských a biologických systémů. Bude přezkoumáno fungování
  biologické rozmanitosti a
  ekosystémů a jejich reakce na antropogenní vlivy, možnosti jejich obnovení a to, jak to ovlivní ekonomiky a dobré životní podmínky lidí. Ověřena budou rovněž řešení, která se zabývají problémy souvisejícími se zdroji
  v evropském a mezinárodním kontextu
  . To přispěje k politikám a postupům, které zajišťují, aby společenské a ekonomické činnosti probíhaly v mezích udržitelnosti a přizpůsobivosti ekosystémů a biologické rozmanitosti.

5.2.2.   
  Rozvíjení integrovaných přístupů k řešení výzev v oblasti vody a přechod k udržitelnému řízení a využívání vodních zdrojů a služeb

Dostupnost sladké vody a její kvalita se stala celosvětovým problémem s dalekosáhlými hospodářskými a sociálními důsledky. V důsledku stále rostoucí poptávky po různých a často protichůdných využitích (např. zemědělství, průmysl, rekreace, veřejné služby, ekosystémy a údržba krajiny, obnova a zlepšení životního prostředí), vyšší míry zranitelnosti zdrojů zhoršené změnou klimatu a celosvětovými změnami, urbanizace, znečištění a nadměrného využívání zdrojů sladké vody, se zachování a zlepšení kvality vody a její dostupnosti a zmírnění dopadu lidské činnosti na ekosystémy sladkých vod stalo pro uživatele vody v různých odvětvích a pro vodní ekosystémy výzvou zásadního významu.

Výzkum a inovace se budou těmito naléhavými otázkami zabývat a poskytnou integrované strategie, nástroje, technologie a inovativní řešení s cílem reagovat na současné a budoucí potřeby. Cílem bude vypracovat vhodné strategie pro vodní hospodářství, zlepšit kvalitu vody, řešit nerovnováhou mezi poptávkou po vodě a dostupností či dodávkou vody na různých úrovních a v různém rozsahu, uzavřít koloběh vody, podporovat udržitelné chování koncových uživatelů a řešit nebezpečí související s vodou při zachování integrity, struktury a fungování vodních ekosystémů, a to v souladu s běžně uplatňovanými politikami EU.

5.2.3.   Poskytování poznatků a nástrojů pro účinné rozhodování a zapojení veřejnosti

Společenské a hospodářské systémy a systémy správy se musí nadále zabývat jak vyčerpáním přírodních zdrojů, tak poškozováním ekosystémů. Výzkum a inovace budou základem pro politická rozhodnutí, která jsou zapotřebí k hospodaření s přírodními zdroji a k řízení ekosystémů způsobem, který zamezuje ničivé změně klimatu a životního prostředí nebo který umožňuje se přizpůsobit takovéto změně, a k prosazování institucionálních a hospodářských změn, změn chování a technologických změn, které zajišťují udržitelnost.
  Výzkum tak bude základem rozvoje systémů pro ocenění biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, včetně pochopení významu přírodního kapitálu a toku ekosystémových služeb.
  Důraz se bude klást na kritické, politicky důležité ekosystémy a ekosystémové služby, jako je sladká voda, moře a oceány
  (včetně pobřežních oblastí), lesy, polární regiony
  , kvalita ovzduší, biologická rozmanitost, využívání půdy a půda. Odolnost společností a ekosystémů vůči
  znečišťujícím látkám a patogenům,
  katastrofickým událostem, včetně přírodních rizik
  (například seismických otřesů a vulkanické činnosti, povodní a období sucha) a lesních požárů
  bude podpořena lepšími schopnostmi v oblasti předvídání, včasného varování a posouzení zranitelnosti a dopadů, včetně zahrnutí více rizik. Výzkum a inovace tudíž poskytnou podporu pro politiky zabývající se ochranou životního prostředí a účinným využíváním zdrojů a možnosti účinné správy na základě důkazů v rámci bezpečných mezí působení. Budou vyvinuty inovativní možnosti zvyšování soudržnosti politik, vyřešení kompromisů a zvládnutí protichůdných zájmů a zvýšení informovanosti veřejnosti o výsledcích výzkumu a zapojení občanů do rozhodování.

5.3.   Zajištění udržitelných dodávek neenergetických a nezemědělských surovin

Odvětví jako stavebnictví, chemický, automobilový, kosmický a strojírenský průmysl, která mají společnou přidanou hodnotu přesahující 1 000 miliard EUR a zaměstnávají přibližně 30 milionů osob, závisí na přístupu k surovinám. Unie je soběstačná, pokud jde o stavební nerostné suroviny. Ačkoliv je Unie jedním z největších světových producentů některých průmyslových nerostných surovin, je i nadále čistým dovozcem většiny z nich. Unie je mimoto velmi závislá na dovozu kovových nerostů a zcela závislá na dovozu některých kritických surovin.

Nejnovější tendence ukazují, že poptávka po surovinách bude ovlivněna vývojem rozvíjejících se ekonomik a rychlým šířením klíčových základních technologií. Evropa musí zajistit udržitelné hospodaření se surovinami a pro všechna odvětví, která jsou závislá na přístupu k surovinám, zabezpečit udržitelné dodávky surovin pocházející z Unie i ze třetích zemí. Politické cíle týkající se kritických surovin jsou stanoveny v iniciativě Komise v oblasti surovin (12).

Cílem této činnosti je proto zlepšit znalostní základnu o surovinách a rozvíjet inovativní řešení pro nákladově efektivní a ekologicky šetrný průzkum, těžbu, zpracování
  , opětovné využití,
  recyklaci a využití surovin a pro jejich nahrazení ekonomicky výhodnými

  a ekologicky udržitelnými
  alternativami s menšími dopady na životní prostředí.

K dosažení tohoto cíle se výzkum a inovace zaměří na:

5.3.1.   Zlepšení poznatků o dostupnosti surovin

Zlepší se posouzení dlouhodobé dostupnosti světových zdrojů a zdrojů Unie, včetně přístupu k městským zdrojům (skládky odpadu a odpady z těžebního průmyslu) a 
  pobřežním i
   hlubinným
  mořským
  zdrojům (např. těžba minerálů vzácných zemin z mořského dna), a souvisejících nejistot. Tyto poznatky společnosti pomohou dosáhnout účinnějšího využívání, recyklace a opětovného využití vzácných surovin nebo surovin škodlivých pro životní prostředí. Budou rovněž vypracována globální pravidla, postupy a normy upravující ekonomicky životaschopný, ekologicky šetrný a společenský přijatelný průzkum, těžbu a zpracování zdrojů, včetně postupů při využívání půdy a územní plánování námořních prostor
  na základě ekosystémového přístupu
  .

5.3.2.   Podporu udržitelných dodávek a využívání surovin

  , včetně nerostných zdrojů, z pevniny i moře,

  zahrnující průzkum, těžbu, zpracování, opětovné využití, recyklaci a využití

V zájmu zajištění cenově dostupných, spolehlivých a udržitelných dodávek surovin a nakládání se surovinami, které jsou nezbytné pro evropská výrobní odvětví, je zapotřebí výzkum a inovace zahrnující celý životní cyklus materiálů. Účinné využívání zdrojů podpoří rozvoj a zavádění technologií pro ekonomicky životaschopný, společensky odpovědný a ekologicky šetrný průzkum, těžbu a zpracování.
  To bude zahrnovat nerostné zdroje, z pevniny i z moře, a
  využije se rovněž potenciál městských zdrojů. Ke snížení závislosti Unie na dodávkách primárních surovin přispějí rovněž nové a ekonomicky životaschopné technologie, obchodní modely a procesy
  pro účinnou recyklaci zdrojů
  a využití materiálů,
  včetně procesů a systémů v uzavřeném okruhu
  . To bude zahrnovat nutnost delšího používání, vysoce kvalitní recyklace a využití a nutnost výrazného omezení plýtvání zdroji. Bude přijat přístup založený na celém životním cyklu, od dodávky dostupných surovin po skončení doby životnosti, s minimálními požadavky na energii a zdroje.

5.3.3.   Nalezení alternativ kritických surovin

V očekávání možné omezené celosvětové dostupnosti určitých materiálů například kvůli obchodním omezením budou ověřeny a vyvinuty náhrady a alternativy kritických surovin s podobnou funkčností. To sníží závislost Unie na primárních surovinách a zlepší dopady na životní prostředí.

5.3.4.   Zlepšení informovanosti společnosti a dovedností v oblasti surovin

Nezbytný přechod k soběstačnější ekonomice účinně využívající zdroje bude vyžadovat kulturní změny, změny chování, sociálně-ekonomické
  , systémové
  a institucionální změny. K vyřešení rostoucího problému nedostatečných dovedností v odvětví surovin v Unii (včetně evropského těžebního průmyslu) se budou podporovat účinnější partnerství mezi vysokými školami, geologickým průzkumem
  , průmyslem
  a 
  dalšími zúčastněnými stranami
  . Nezbytné bude podporovat rovněž rozvoj inovativních zelených dovedností. Informovanost veřejnosti o významu domácích surovin pro evropské hospodářství je dosud omezená. K usnadnění potřebných strukturálních změn budou výzkum a inovace usilovat o posílení postavení občanů, tvůrců politik, odborníků z praxe a institucí.

5.4.   Umožnění přechodu na zelenou ekonomiku a společnost prostřednictvím ekologických inovací

Unie nemůže prosperovat ve světě neustále rostoucí spotřeby zdrojů, zhoršování životního prostředí a úbytku biologické rozmanitosti. Oddělení růstu od využívání přírodních zdrojů vyžaduje strukturální změny ve způsobu, jakým jsou tyto zdroje používány, opětovně používány a jak se s nimi hospodaří, při současné ochraně našeho životního prostředí. Ekologické inovace nám umožní snížit tlak na životní prostředí, zlepšit účinné využívání zdrojů a přivést Unii na cestu k ekonomice účinně využívající zdroje a energii. Ekologické inovace vytvářejí rovněž důležité příležitosti pro růst a zaměstnanost a zvyšují konkurenceschopnost Evropy na světovém trhu, který podle odhadů po roce 2015 vzroste na bilion EUR (13). Určitý typ ekologických inovací již zavedlo 45 % podniků. Odhaduje se, že přibližně 4 % ekologických inovací vedla k více než 40 % snížení spotřeby materiálu na jednotku výstupu (14), což vyzdvihuje obrovský budoucí potenciál.
  Není však neobvyklé, že se velmi slibné a technicky pokročilé ekoinovační technologie, postupy, služby a produkty nedostanou na trh v důsledku potíží před svým uvedením na trh a že neuplatní svůj plný ekologický a ekonomický potenciál, neboť jejich výroba a uvedení na trh jsou ze strany soukromých investorů pociťovány jako příliš riskantní.

Cílem této činnosti je proto podporovat veškeré formy ekologických inovací, které umožní přechod na zelenou ekonomiku.

K dosažení tohoto cíle se výzkum a inovace zaměří na:

5.4.1.   Posílení ekologicky inovativních technologií, procesů, služeb a výrobků

  , včetně hledání způsobů, jak snížit množství surovin při výrobě a spotřebě a jak v této souvislosti překonat překážky a podpořit

  jejich zavádění na trh ▌

Podporovány budou veškeré formy
  ekologických
  inovací, jak přírůstkové, tak radikální, které spojují technologické, organizační, společenské, behaviorální, podnikové a politické inovace a posilují účast občanské společnosti. To bude základem cykličtějšího hospodářství při současném snížení environmentálních dopadů
  , zvýšení environmentální odolnosti
  a zohlednění zpětných účinků na životní prostředí
  a potenciálně i na jiná odvětví
  . To bude zahrnovat
  inovace vycházející z potřeb uživatelů
  , obchodní modely, průmyslovou symbiózu, systémy služeb spojených s výrobky, návrh výrobků, celý životní cyklus a přístupy „od kolébky ke kolébce“,
  jakož i hledání způsobů, jak snížit množství surovin při výrobě a spotřebě a jak v této souvislosti překonat překážky
  .
  Bude řešena otázka možnosti dosáhnout udržitelnějších spotřebitelských zvyklostí
  . Cílem bude zlepšit účinné využívání zdrojů snížením vstupů, odpadů a uvolněných škodlivých látek v absolutním vyjádření
  (např. látek označených v nařízení REACH

   (15)

  a dalších)
  v celém hodnotovém řetězci a podporovat opětovné využití, recyklaci a nahrazování zdrojů. Důraz se bude klást na usnadnění přechodu z výzkumu na trh se zapojením průmyslu, a zejména
  nově založených a inovativních
  malých a středních podniků,
  organizací občanské společnosti a konečných uživatelů,
  od vývoje prototypů
  a demonstrací technického, sociálního a environmentálního profilu, až po první uplatnění
  ▌a tržní replikaci
  ekoinovačních technik, produktů, služeb nebo postupů s významem pro Unii
  .
  Činnosti přispějí k odstranění překážek rozvoje a k širokému uplatnění ekoinovací, přičemž dojde k vytvoření nebo rozšíření trhů pro dotyčná řešení a zlepšení konkurenceschopnosti podniků v Unii, zejména malých a středních podniků, na světových trzích
  . Vytváření sítí mezi inovátory v ekologické oblasti bude usilovat rovněž o lepší šíření
  a využívání
  znalostí a lepší spojení nabídky s poptávkou.

5.4.2.   Podporu inovativních politik a společenských změn

Jsou zapotřebí strukturální a institucionální změny, které umožní přechod na zelenou ekonomiku
  a společnost
  . Výzkum a inovace se budou
  s přispěním společenských a humanitních věd
  zabývat hlavními překážkami společenských a tržních změn a budou usilovat o posílení postavení spotřebitelů, vedoucích pracovníků v podnicích a tvůrců politik při osvojování inovativního a udržitelného chování. Budou vyvinuty důkladné a transparentní nástroje, metody a modely k posouzení a umožnění hlavních ekonomických, společenských
  , kulturních
  a institucionálních změn, které jsou nezbytné k dosažení změny paradigmatu směrem k zelené ekonomice
  a společnosti
  . Výzkum přezkoumá možnosti prosazování udržitelných
  stylů života a
  spotřebních zvyklostí se zahrnutím sociálně-ekonomického výzkumu, behaviorálních věd, účasti uživatelů a přijetí inovací ze strany veřejnosti a rovněž činností k zlepšení komunikace a informovanosti veřejnosti. Budou se plně využívat demonstrace.

5.4.3.   Měření a hodnocení pokroku na cestě k zelené ekonomice

Je nezbytné ve všech vhodných prostorových měřítcích vyvinout náležité ukazatele, které doplňují HDP, metody a systémy pro podporu a posouzení přechodu na zelenou ekonomiku a účinnosti příslušných možností politiky. Výzkum a inovace vycházející z přístupu založeného na životním cyklu zlepší kvalitu a dostupnost údajů, měřicích metod a systémů, které jsou důležité pro účinné využívání zdrojů a ekologické inovace a usnadňují rozvoj inovativních kompenzačních systémů. Sociálně-ekonomický výzkum zajistí lepší pochopení základních příčin chování výrobců a spotřebitelů, a přispěje tudíž k navržení účinnějších politických nástrojů k usnadnění přechodu na ekonomiku, která účinněji využívá zdroje a je odolná vůči změně klimatu. Mimoto budou vyvinuty metody posuzování technologií a integrované modelování na podporu politik v oblasti účinného využívání zdrojů a ekologických inovací na všech úrovních při současném zvýšení soudržnosti politik a vyřešení kompromisů. Výsledky umožní sledovat, vyhodnocovat a snižovat toky materiálů a energie spojené s výrobou a spotřebou a tvůrcům politik a podnikům umožní začlenit do jejich činností a rozhodnutí environmentální náklady a externality.

5.4.4.   Podporu účinného využívání zdrojů pomocí digitálních systémů

Hlavní nástroj pro podporu účinného využívání zdrojů mohou představovat inovace v oblasti informačních a komunikačních technologií. V zájmu dosažení tohoto cíle přispějí moderní a inovativní IKT k významnému zvýšení produktivity, zejména prostřednictvím automatických procesů, systémů monitorování v reálném čase a systémů na podporu rozhodování. Využití IKT bude směřovat k urychlení postupné dematerializace ekonomiky větším přechodem k digitálním službám a usnadněním změn spotřebních zvyklostí a obchodních modelů využíváním IKT budoucnosti.

5.5.   Rozvoj komplexních a trvalých globálních environmentálních pozorovacích a informačních systémů

Komplexní environmentální pozorovací a informační systémy jsou nezbytné pro poskytování dlouhodobých údajů a informací, jež jsou zapotřebí k vyřešení této výzvy. Tyto systémy se budou používat k 
  monitorování,

  hodnocení a předpovídání podmínek, stavu a tendencí v oblasti klimatu, přírodních zdrojů včetně surovin,
  suchozemských a mořských
  ekosystémů
  (od pobřežních po hlubinné)
  a ekosystémových služeb a rovněž k posuzování politik týkajících se nízkouhlíkových technologií a zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a příslušných možností ve všech hospodářských odvětvích. Informace a poznatky získané z těchto systémů budou použity k podněcování inteligentního využívání strategických zdrojů; na podporu vypracování politik na základě důkazů; k posílení nových environmentálních a klimatických služeb a k rozvoji nových příležitostí na světových trzích.

Kapacity, technologie a datové infrastruktury pro dálkový průzkum a monitorování Země musí navazovat na pokrok v oblasti IKT, vesmírných technologií a sítí, dálkového pozorování, nových in situ čidel, mobilních služeb, komunikačních sítí, participačních internetových nástrojů a na zdokonalenou výpočetní a modelovací infrastrukturu v zájmu nepřetržitého poskytování včasných a přesných informací, prognóz a odhadů. Bude se podporovat volný, otevřený a neomezený přístup k interoperabilním údajům a informacím a rovněž účinné
  a v případě potřeby bezpečné
  uchovávání, řízení a šíření výsledků výzkumu.
  Činnosti přispějí k vymezení budoucích provozních činností Evropského programu monitorování Země (Copernicus) a k intenzivnějšímu využívání údajů získaných z programu Copernicus pro činnosti ve výzkumu
  .

5.6.
     
  Kulturní dědictví

Statky kulturního dědictví jsou jedinečné a nenahraditelné ve své hmotné podobě, jakož i ve své nehmotné hodnotě a ve svém kulturním významu a obsahu. Jsou významným zdrojem sociální soudržnosti, identity a dobrých životních podmínek a rovněž významně přispívají k udržitelnému růstu a tvorbě pracovních míst. Avšak v případě evropského kulturního dědictví dochází ke zhoršování stavu a poškozování, k němuž přispívá rostoucí vystavení působení lidské činnosti (např. cestovní ruch) a mimořádným povětrnostním podmínkám způsobeným změnou klimatu a jiným přírodním rizikům a pohromám.

Cílem této činnosti je poskytnout znalosti a inovativní řešení prostřednictvím strategií pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, metod, technologií, výrobků a služeb pro zachování a správu hmotného kulturního dědictví v Evropě vystavenému riziku změny klimatu.

K dosažení tohoto cíle se víceoborový výzkum a inovace zaměří na:

5.6.1.
     
  Určení úrovní odolnosti prostřednictvím sledování, monitoringu a modelování

Budou vyvíjeny nové a lepší techniky posuzování, monitoringu a modelování škod s cílem zlepšit vědeckou znalostní základnu dopadu změny klimatu a jiných rizikových faktorů životního prostředí a činnosti člověka na kulturní dědictví. Znalosti a pochopení získané za pomoci scénářů, modelů a nástrojů, včetně analýzy vnímání hodnot, pomohou poskytnout pevný vědecký základ pro rozvoj strategií, politik a norem na podporu odolnosti, a to na základě soudržného rámce pro posouzení a řízení rizik statků kulturního dědictví.

5.6.2
     
  Lepší pochopení toho, jak společenství vnímají změnu klimatu a nebezpečí seismických otřesů a vulkanické činnosti a jak na ně reagují

Výzkum a inovace rozvinou prostřednictvím integrovaných přístupů účinná řešení pro předcházení změně klimatu, přizpůsobení se jí a její zmírnění, zahrnující inovativní metody, technologie, výrobky a služby pro zachování statků kulturního dědictví, kulturních krajin a historických lidských sídel.

5.7.
     Zvláštní aspekty provádění

Činnosti zvýší zapojení Unie do mnohostranných procesů a iniciativ a její finanční příspěvek pro tyto procesy a iniciativy, jako je například Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), Mezivládní platforma pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) a Skupina pro dálkový průzkum Země (GEO). Spolupráce s dalšími významnými poskytovateli financování pro výzkum z veřejného a soukromého sektoru
  a s významnými výzkumnými sítěmi
  zlepší účinnost světového a evropského výzkumu a přispěje k celosvětovému řízení výzkumu.

Vědecko-technická spolupráce přispěje ke globálnímu mechanismu pro technologie na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a usnadní rozvoj technologií, technologické inovace a přenos technologií na podporu přizpůsobení se změně klimatu a k snížení emisí skleníkových plynů.

V návaznosti na výsledky konference OSN Rio+20 bude ověřen mechanismus pro systematický sběr, srovnávání a analýzu vědeckých a technických poznatků o hlavních otázkách udržitelného rozvoje a zelené ekonomiky, který bude zahrnovat rámec pro měření pokroku. Doplní stávající vědecké panely a subjekty a bude usilovat o synergie s nimi.

Akce v oblasti výzkumu v rámci této výzvy přispějí k operačním službám
  Evropského programu monitorování Země (Copernicus)
  tím, že zajistí rozvoj znalostní základny pro
  Copernicus
  .
  Uvážit lze podporu pro příslušné iniciativy společného plánování a příslušná partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru.

Rovněž budou vytvořena odpovídající propojení s akcemi příslušných evropských inovačních partnerství a s příslušnými aspekty výzkumných a inovačních programů evropských technologických platforem.

Zvláštní opatření zajistí, aby výsledky výzkumu a inovací Unie v oblasti klimatu, účinného využívání zdrojů a surovin byly využívány ostatními programy Unie, jako je program LIFE+,
  evropské
  strukturální
  a investiční
  fondy a programy vnější spolupráce.

Činnosti budou mimo jiné navazovat na činnosti prováděné v rámci programu ekologických inovací.

Akce rovněž zajistí:
  nepřetržitou analýzu vědecko-technického pokroku v Unii a v zemích a regionech jejích hlavních partnerů; časný průzkum tržních příležitostí pro nové environmentální technologie a postupy; prognózy pro výzkum a inovace a související politiku.

6.   
  EVROPA V MĚNÍCÍM SE SVĚTĚ – INOVATIVNÍ A PŘEMÝŠLIVÉ SPOLEČNOSTI PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ

Tento oddíl zahrnuje činnosti výzkumu a inovací, jež přispívají k tomu, aby byly společnosti více inovativní a přemýšlivé a podporovaly začlenění, a dále konkrétní opatření především na podporu průřezových otázek uvedených v rámci této společenské výzvy

   (16).

6.1.   Společnosti podporující začlenění

Současné tendence v evropských společnostech s sebou přinášejí příležitost k vytvoření jednotnější Evropy, ale rovněž rizika
  a výzvy
  . Tyto příležitosti, rizika
  a výzvy
  je třeba pochopit a předjímat, aby se Evropa mohla vyvíjet s náležitou solidaritou a spoluprací v sociální, hospodářské, politické
  , vzdělávací
  a kulturní rovině s přihlédnutím ke stále propojenějšímu
  a vzájemně provázanějšímu
  světu.

V této souvislosti je cílem
  pochopit, analyzovat a rozvíjet
  sociální, hospodářské a politické začlenění,
  jakož i trhy práce podporující začlenění,
  bojovat proti chudobě
  a marginalizaci
  , posílit lidská práva, digitální začlenění, rovnost, solidaritu a mezikulturní dynamiku podporou
  špičkové vědy,
  interdisciplinárního výzkumu,
  rozvíjením
  ukazatelů, technologického pokroku, organizačních
  inovací, rozvíjením regionálních inovačních klastrů
  a nových forem spolupráce a společné tvorby. Výzkum a ostatní činností podpoří provádění strategie Evropa 2020 a rovněž ostatních příslušných ▌ politik Unie. V této souvislosti
  musí hrát

  hlavní roli

  společenské a

  humanitní vědy. Upřesnění, monitorování a posouzení cílů evropských strategií a politik
  a zaměření se na ně
  bude vyžadovat cílený výzkum, ▌
  který
  tvůrcům politik
  umožní analyzovat a
  posoudit dopady a účinnost plánovaných opatření, zejména ve prospěch sociálního začlenění.
  Za tímto účelem musí úplné sociální začlenění a účast zahrnout všechny oblasti života a všechny věkové kategorie.

Pro pochopení, posílení nebo provedení

  budou sledovány následující specifické cíle:

6.1.1.   
  Mechanismy na podporu

  inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění

Evropa vytvořila zvláštní a poměrně jedinečnou kombinaci hospodářského pokroku, sociálních politik zaměřených na dosažení vysoké úrovně sociální soudržnosti, sdílených humanistických kulturních hodnot, mezi něž patří demokracie a dodržování obyčejového práva, lidská práva, respektování a zachovávání rozmanitosti, a podpory vzdělávání a vědy, umění a humanitních věd jako hlavních hnacích prvků společenského a hospodářského pokroku a dobrých životních podmínek.
  Trvalé úsilí o hospodářský růst přináší řadu významných lidských, sociálních, environmentálních a hospodářských nákladů. Inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění v Evropě znamená významné změny ve způsobu stanovení, měření (včetně měření pokroku nad rámec společně používaného ukazatele HDP), vytváření a udržování růstu a dobrých životních podmínek
  ve společnosti
  v průběhu času.

Výzkum bude analyzovat vývoj
  zapojení občanů,
  udržitelného životního stylu
  , kulturního chápání
  a socioekonomického chování a hodnot a jejich souvislost s paradigmaty, politikami a fungováním institucí,
  společenství,
  trhů, podniků, správy a s náboženskými a myšlenkovými systémy v Evropě
  a jejich vztah k dalším regionům a ekonomikám
  . Vyvine nástroje pro lepší posouzení kontextových a vzájemných dopadů tohoto vývoje,
  srovná veřejné politiky vzhledem k celé škále úloh napříč Evropou
  a 
  analyzuje

  možnosti politiky
  a mechanismy rozhodování
  v oblastech, jako je zaměstnanost, zdanění, nerovnost, chudoba, sociální začlenění, vzdělávání a dovednosti, rozvoj komunit, konkurenceschopnost a vnitřní trh
  s cílem porozumět novým podmínkám a příležitostem k větší evropské integraci a úloze jejích sociálních, kulturních, vědeckých a ekonomických složek a součinností jako zdrojů komparativních výhod Unie na světové úrovni
  .

Budou analyzovány důsledky demografické změny způsobené stárnutím společnosti a migračními pohyby pro růst, pracovní trh a dobré životní podmínky. V této souvislosti je k tomu, aby bylo možno řešit výzvy budoucího růstu, důležité zohlednit různé složky znalostí, se zaměřením na výzkum v otázkách učení se, vzdělávání a odborné přípravy nebo na úlohu a místo mladých lidí ve společnosti. Výzkum rovněž vyvine lepší nástroje pro posouzení dopadů různých hospodářských politik z hlediska udržitelnosti.
  Bude analyzovat rovněž vývoj národních ekonomik a to, které formy správy na evropské a mezinárodní úrovni by mohly pomoci zabránit makroekonomickým nerovnováhám, měnovým problémům, daňové soutěži, problémům souvisejícím s nezaměstnaností a zaměstnáním a jiným formám
  sociálního,
  hospodářského a finančního narušení. Vezme v úvahu rostoucí vzájemnou závislost mezi Unií a globálními ekonomikami
  , trhy a finančními systémy a z toho vyplývající výzvy pro institucionální rozvoj a veřejnou správu
  .
  S ohledem na evropskou krizi veřejného dluhu bude důraz rovněž kladen na výzkum, jehož cílem je stanovit rámcové podmínky pro stabilní evropské finanční a hospodářské systémy
  .

6.1.2.   
  Důvěryhodné organizace, postupy, služby a politiky, jež jsou nezbytné pro vybudování

  odolných

  , participativních, otevřených a tvořivých

  společností podporujících začlenění v Evropě

  , zejména s přihlédnutím k migraci, integraci a demografické změně

Pochopení sociální
  , kulturní a politické
  transformace v Evropě vyžaduje analýzu měnících se demokratických postupů a očekávání a rovněž historického vývoje identit, rozmanitosti, území, náboženství, kultur
  , jazyků
  a hodnot. To zahrnuje náležité pochopení historie evropské integrace. ▌
  Cílem výzkumu bude
  určit způsoby přizpůsobení a zlepšení evropských sociálních systémů, veřejných služeb a širšího rozměru politik v oblasti sociálního zabezpečení s cílem dosáhnout soudržnosti,
  rovnosti žen a mužů a posílit participativní, otevřené a tvořivé společnosti
  a podporovat větší sociální a ekonomickou rovnost a mezigenerační solidaritu. Výzkum bude analyzovat, jak se společnosti a politiky mohou stát evropštějšími v širokém slova smyslu vývojem identit, kultur a hodnot, oběhem
  znalostí,
  myšlenek a přesvědčení a kombinací zásad a postupů vzájemnosti, shodnosti a rovnosti,
  přičemž zvláštní pozornost se věnuje migraci, začlenění a demografické změně
  . Výzkum bude analyzovat, jak se mohou zranitelné skupiny obyvatel
  (např. Romové)
  plně zapojit do
  vzdělávání
  , společnosti a demokratického života, zejména osvojením si různých dovedností a ochranou lidských práv. Zásadní bude proto analýza, jak politické systémy reagují či nereagují na takovýto společenský vývoj a jak se samy vyvíjejí. Výzkum se bude zabývat rovněž vývojem klíčových systémů, které zajišťují základní formy
  lidských a
  sociálních vazeb, jako je rodina, práce, vzdělávání a zaměstnání, a pomáhají bojovat proti
  sociálním nerovnostem, vyloučení a
  chudobě.
  Sociální soudržnost a nestranná a spolehlivá spravedlnost, vzdělávání, demokracie, tolerance a rozmanitost jsou faktory, které je zapotřebí důkladně zvážit s cílem nalézt evropské komparativní výhody na celosvětové úrovni a lépe je využívat a poskytovat na základě vědeckých poznatků lepší podporu politikám. Výzkum
  vezme při vypracovávání budoucích evropských politik v úvahu význam
  mobility a
   migrace
  , včetně vnitroevropských toků,
  a demografického vývoje.

Mimoto je důležité pochopit tlaky a příležitosti vyplývající ze zavádění IKT, a to na individuální i kolektivní úrovni, aby bylo možno otevřít nové cesty inovacím podporujícím začlenění.
  Vzhledem k rostoucímu socioekonomickému významu digitálního začlenění podpoří výzkum a ▌inovační činnosti řešení v oblasti IKT, která podporují začlenění, a účinné osvojování digitálních dovedností vedoucí k posílení postavení občanů a ke konkurenceschopným pracovním silám. Důraz se bude klást na nový technologický pokrok, který umožní výrazné zlepšení personalizace, uživatelské přívětivosti a dostupnosti lepším pochopením chování občanů, spotřebitelů a uživatelů a jejich hodnot, včetně osob se zdravotním postižením. To bude vyžadovat přístup k výzkumu a inovacím, který je založen na „začlenění již od návrhu“.

6.1.3.   ▌Úloha Evropy

  jako globálního hráče, zejména pokud jde o lidská práva a globální spravedlnost

Odlišný historický, politický, sociální a kulturní systém Evropy čelí v rostoucí míře dopadu globálních změn. V zájmu dalšího rozvoje své vnější činnosti v sousedství i mimo ně a své úlohy coby globálního hráče musí Evropa zlepšit své schopnosti, pokud jde o stanovení, upřednostnění, vysvětlení, posouzení a prosazování jejích politických cílů
  v interakci

  s ostatními regiony a společnostmi na světě za účelem další spolupráce nebo předcházení konfliktům či jejich řešení. V tomto ohledu musí zlepšit rovněž svou schopnost předjímat vývoj a dopady globalizace a reagovat na ně. To vyžaduje lepší pochopení historie, kultur a politicko-ekonomických systémů v dalších regionech světa, jakož i úlohy a vlivu nadnárodních aktérů,
  a poučení se z nich
  . Evropa musí rovněž účinně přispět ke globálnímu řízení
  a ke globální spravedlnosti
  v klíčových oblastech, jako je obchod, rozvoj, práce, hospodářská spolupráce,
  životní prostředí, vzdělávání, rovnost žen a mužů a
  lidská práva, obrana a bezpečnost. To představuje potenciál k rozvoji nových kapacit, ať už s ohledem na nástroje,
  služby,
  systémy a prostředky analýzy, nebo s ohledem na diplomacii na oficiální a neoficiální mezinárodní scéně s vládními a nevládními subjekty.

6.1.4.
     
  Prosazování udržitelného životního prostředí podporujícího začlenění prostřednictvím inovativního územního a městského plánování a designu

80 % občanů EU dnes žije ve městech a v jejich okolí a nevhodné městské plánování a design tak může mít pro jejich život neblahé důsledky. Porozumění způsobu jejich fungování pro všechny občany, jejich koncepci, tomu, jak se v nich žije a jak jsou atraktivní například pro investice a dovednosti, má kritický význam pro úspěch Evropy při vytváření růstu, pracovních míst a udržitelné budoucnosti.

Evropský výzkum a inovace by měly poskytnout nástroje a metody pro udržitelnější, otevřené a inovativní plánování a design podporující začlenění ve městech a v příměstských oblastech; lepší pochopení dynamiky městských společností a společenských změn a souvislosti mezi energetikou, životním prostředím, dopravou a využitím půdy, včetně jejich vzájemného vztahu s okolními venkovskými oblastmi; lepší pochopení navrhování a využívání veřejného prostoru ve městech rovněž v souvislosti s migrací s cílem zlepšit sociální začlenění a rozvoj a omezit městská rizika a trestnou činnost; nové způsoby snižování tlaku na přírodní zdroje a podněcovat udržitelný hospodářský růst a současně zlepšovat kvalitu života občanů žijících v evropských městech; vize orientované do budoucnosti týkající se socioekologického přechodu na nový model rozvoje měst posilující úlohu měst EU jakožto středisek inovace a center tvorby pracovních míst a sociální soudržnosti.

6.2.   Inovativní společnosti

▌Podíl Unie na celosvětovém vytváření poznatků
  je stále značný, avšak je třeba maximalizovat jeho socioekonomický dopad
  .
  Bude vyvinuto úsilí o zvýšení

  účinnosti politik v oblasti výzkumu a inovací a jejich součinností a soudržnosti v nadnárodním měřítku. Pozornost bude věnována inovacím v širokém smyslu, včetně rozsáhlých inovací vycházejících z potřeb politiky,

  společnosti

  , uživatelů a trhu.
  Bude zohledněna zkušenost a inovativní síla tvůrčího a kulturního odvětví.
  Tyto činnosti podpoří dosažení a fungování Evropského výzkumného prostoru, a zejména stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 týkajících se „Unie inovací“ a „Digitální agendy pro Evropu“.

Sledovány budou tyto specifické cíle:

6.2.1.   Posílení

  znalostní základny

  a podpora Unie inovací a Evropského výzkumného prostoru

K posouzení a stanovení priorit investic a k posílení Unie inovací a Evropského výzkumného prostoru bude podpořena analýza výzkumných
  , vzdělávacích a
  inovačních politik, systémů a subjektů v Evropě a ve třetích zemích a rovněž rozvoj ukazatelů, datových a informačních infrastruktur. Zapotřebí budou rovněž činnosti orientované do budoucnosti a pilotní iniciativy, ekonomická
  a genderová
  analýza, sledování politik, vzájemné učení, koordinační nástroje a činnosti a vypracování metod pro posuzování dopadů a jejich vyhodnocení, s využitím přímé zpětné vazby od
  zúčastněných stran
  , podniků, orgánů veřejné správy
  , organizací občanské společnosti a
  občanů.
  Tyto analýzy by měly být prováděny v souladu se studiemi o vysokoškolských systémech v Evropě a ve třetích zemích v rámci programu „Erasmus pro všechny“.

K zajištění jednotného trhu pro výzkum a inovace budou provedena opatření, která podnítí jednání slučitelné s EVP. Budou podporovány činnosti, na nichž jsou založeny politiky související s kvalitou odborné přípravy v oblasti výzkumu, s mobilitou a profesním rozvojem výzkumných pracovníků, včetně iniciativ týkajících se poskytování služeb v oblasti mobility, otevřeného náboru

  , účasti žen ve vědách
  , práv výzkumných pracovníků a vztahů s globálními společenstvími výzkumných pracovníků. Při provádění těchto činností se bude usilovat o synergie a úzkou koordinaci s akcemi „Marie Curie-
  Skłodowská
  “ v rámci výzvy „Vynikající věda“. Podporovány budou instituce předkládající inovativní koncepce pro rychlé provedení zásad EVP, včetně Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků,
  doporučení Komise o řízení duševního vlastnictví při činnostech předávání znalostí a o kodexu správné praxe pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace

   (17).

Pokud jde o koordinaci politik, bude vytvořen nástroj pro politická doporučení s cílem zpřístupnit vnitrostátním orgánům odborná politická doporučení při stanovování národních programů reforem a výzkumných a inovačních strategií.

Za účelem provedení iniciativy Unie inovací je nutno rovněž podporovat ▌inovace vycházející z potřeb trhu, otevřené inovace

  , inovace veřejného sektoru a sociální inovace
  s cílem zvýšit inovační kapacitu podniků a posílit konkurenceschopnost Evropy. To bude vyžadovat zlepšení celkových rámcových podmínek pro inovace a rovněž odstranění zvláštních překážek, které brání růstu inovativních podniků. Podporován bude účinný mechanismus podpory inovací (např. lepší řízení klastrů, partnerství veřejného a soukromého sektoru a spolupráce sítí), vysoce specializované služby na podporu inovací (např.
  správa a využívání duševního vlastnictví, vzájemné působení mezi vlastníky a uživateli práv duševního vlastnictví
  , řízení inovací,
  podnikatelské dovednosti,
  sítě zadavatelů zakázek) a přezkum veřejných politik ve vztahu k inovacím. Záležitosti, které se týkají konkrétně malých a středních podniků, budou podporovány v rámci specifického cíle „inovace v MSP“.

6.2.2.   
  Průzkum

  nových forem inovací

  se zvláštním důrazem na


  sociální inovace a tvořivost a na pochopení toho, jak se všechny formy inovací vyvíjejí, jsou úspěšné či neúspěšné

Sociální inovace vytvářejí nové výrobky, služby, procesy a modely, které uspokojují společenské potřeby a vytvářejí nové sociální vztahy.
  Vzhledem k tomu, že prostředky inovace se neustále mění, je třeba dále zkoumat vývoj všech forem inovace a způsob, kterým inovace naplňují potřeby společnosti.
  Je důležité porozumět tomu, jak mohou sociální inovace a tvořivost vést ke změně stávajících struktur
  , postupů
  a politik a jak mohou být podporovány a rozšiřovány.
  Je důležité posoudit dopad

  internetových ▌platforem spojujících občany ▌. Podpora bude poskytnuta rovněž
  na využití navrhování ve společnostech
  , vytváření sítí a experimentování s využitím IKT ke zlepšení procesů učení a rovněž pro sítě sociálních inovátorů a sociálních podnikatelů.
  Výzkum se rovněž zaměří na proces inovací a toho, jak se rozvíjejí, jsou úspěšné nebo neúspěšné (včetně podstupování rizika a úlohy odlišných regulačních prostředí).

V zájmu posílení účinných a otevřených služeb zaměřených na občany (
  např.
  elektronická veřejná správa) bude nezbytné podporovat inovace. To bude vyžadovat víceoborový výzkum nových technologií a rozsáhlé inovace související zejména s ochranou digitálního soukromí, interoperabilitou, individualizovanou elektronickou identifikací, otevřenými údaji, dynamickými uživatelskými rozhraními
  celoživotního učení a platforem elektronického učení, distribuovaných systémů učení
  , konfigurací a integrací veřejných služeb zaměřených na občany a inovace vycházející z potřeb uživatelů, rovněž v oblasti společenských a humanitních věd. Tyto akce se budou zabývat rovněž dynamikou sociálních sítí a crowd-sourcingem a smart-sourcingem pro společné vytváření řešení zabývajících se sociálními problémy
  např.
  na základě souboru otevřených dat. Tyto akce pomohou zvládnout složité rozhodování, zejména zpracování a analýzu obrovského množství údajů pro společné modelování politik, simulaci rozhodování, vizualizační techniky, modelování procesů a participační systémy, a rovněž analyzovat měnící se vztahy mezi občany a veřejným sektorem.

Budou vypracována zvláštní opatření pro zapojení veřejného sektoru jakožto činitele v oblasti inovací a změn, a to na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU, zejména prostřednictvím podpory politiky a přeshraničních inovačních opatření v co nejširším zeměpisném měřítku umožňujících inteligentní využívání IKT ve státní správě i státní správou s cílem dosáhnout hladkého poskytování služeb občanům a podnikům.

6.2.3.   
  Využití potenciálu všech generací v oblasti inovací, tvořivosti a výroby

Činnosti přispějí k průzkumu možností Evropy provádět inovace, pokud jde o nové výrobky a technologie, lepší služby a nové podniky a sociální modely upravené podle měnící se demografické struktury společnosti. Činnosti zlepší možnosti využití potenciálu všech generací posílením rozvoje inteligentních politik s cílem uskutečnit myšlenku aktivního stárnutí v rozvíjejícím se mezinárodním kontextu a podporou začlenění generací mladých Evropanů do všech oblastí sociálního, politického, kulturního a hospodářského života, přičemž mimo jiné zohlední to, jak mladí lidé vnímají možnosti inovací v kontextu vysoké nezaměstnanosti v mnoha regionech EU.

6.2.4.   Podpora soudržné a účinné spolupráce se třetími zeměmi

Horizontální činnosti zajistí strategický rozvoj mezinárodní spolupráce v rámci programu Horizont 2020 a budou se zabývat průřezovými politickými cíli. Činnosti na podporu dvoustranných, mnohostranných a meziregionálních politických dialogů v oblasti výzkumu a inovací se třetími zeměmi, regiony, mezinárodními fóry a organizacemi usnadní výměnu, vzájemné učení a stanovování priorit v oblasti politik, podpoří vzájemný přístup k programům a sledování dopadu spolupráce. Činnosti v oblasti vytváření sítí a partnerství usnadní vytváření optimálních partnerství mezi subjekty působícími v oblasti výzkumu a inovací na obou stranách a v méně vyspělých třetích zemích zvýší způsobilost a schopnost spolupracovat. Činnosti podpoří koordinaci politik a programů spolupráce na úrovni Unie a jednotlivých zemí a rovněž společné akce členských států a přidružených zemí se třetími zeměmi za účelem zvýšení jejich celkového dopadu. „Přítomnost“ evropského výzkumu a inovací ve třetích zemích bude upevněna a posílena zejména
  prověřením možnosti
  zakládání evropských
  virtuálních
  „domů vědy a inovací“, vytvářením služeb pro evropské organizace, které rozšiřují své činnosti do třetích zemí, a otevíráním výzkumných středisek, která byla založena společně se třetími zeměmi, organizacím nebo výzkumným pracovníkům z ostatních členských států a přidružených zemí.

6.3.
     
  Přemýšlivé společnosti – kulturní dědictví a evropská identita

Záměrem je přispět k pochopení intelektuálního základu Evropy, její historie a mnoha evropských i jiných vlivů jakožto inspirace pro náš dnešní život. Pro Evropu je charakteristická určitá rozmanitost obyvatelstva (včetně menšin a původních obyvatel), tradic a regionálních a národních identit, ale i rozdílnými úrovněmi hospodářského a společenského vývoje. Širokou škálu názorů a životních stylů dále rozvíjejí migrace a mobilita, média, průmysl a doprava. Tuto rozmanitost a její možnosti je třeba uznat a zohlednit.

Evropské sbírky nacházející se v knihovnách, a to i v digitálních, archivech, muzeích, galeriích a dalších veřejných institucích, nabízí obrovské množství obsáhlé a dosud nevyužité dokumentace a předmětů pro studium. Tyto archivní zdroje představují společně s nehmotným dědictvím historii jednotlivých členských států, ale i kolektivní dědictví Evropské unie vytvořené v průběhu času. Tyto materiály by měly být zpřístupněny výzkumným pracovníkům a občanům, a to i využitím nových technologií, s cílem umožnit pohled do budoucnosti skrze archiv minulosti. Dostupnost a zachování kulturního dědictví v těchto podobách jsou nyní nutné pro životaschopné zapojení v rámci evropských kultur i napříč těmito kulturami a přispívají k udržitelnému hospodářskému růstu.

Činnosti se zaměří na:

6.3.1.
     
  Studium dědictví, paměti, identity a integrace Evropy a vzájemného působení evropských kultur a jejich prolínání, včetně toho, jak jsou zastoupeny v kulturních a vědeckých sbírkách, archivech a muzeích, s cílem lépe informovat současnost bohatším výkladem minulosti a zajistit její lepší pochopení

Činnosti přispějí ke kritické analýze toho, jak se evropské hmotné i nehmotné dědictví, včetně jazyka, pamětí, postupů, institucí a identit, v průběhu času rozvinulo. Budou zahrnovat studie výkladů a postupů vzájemného působení kultur, kulturní integrace a vyloučení.

Rostoucí intenzita procesu evropské integrace svědčí o tom, že existuje širší evropská identita, která doplňuje další typy identit v Evropě. Široké spektrum důkazů a svědectví o oblastech evropské identity je možno nalézt v evropských i mimoevropských vědeckých sbírkách, archivech a muzeích, knihovnách a na místech kulturního dědictví. Nabízejí materiály a dokumenty umožňující lepší pochopení procesu budování identity, což umožňuje úvahy o sociálních, kulturních a rovněž o ekonomických procesech, jež přispívají k podobám evropské identity v minulosti, přítomnosti a budoucnosti. Cílem je rozvíjet inovace a využívat a analyzovat objekty nebo dokumentaci v kulturních a vědeckých sbírkách, archivech a muzeích, a zlepšit tak naše pochopení toho, jakým způsobem je možné evropskou identitu zmapovat a dále, budovat nebo jak o ní lze diskutovat.

Bude zkoumána otázka mnohojazyčnosti, předávání a oběhu myšlenek v rámci Evropy, mimo její hranice i směrem do ní, a způsobu, jak se myšlenky stávají součástí společného evropského intelektuálního dědictví.

6.3.2.
     
  Výzkum v oblasti historie, literatury, umění, filozofie a náboženství evropských zemí a regionů a jejich příspěvku k formování současné evropské rozmanitosti

Kulturní rozmanitost je jeden z významných rysů Evropy, který tvoří základ její jedinečnosti a je zdrojem výrazné dynamiky a tvořivosti. Činnosti se budou zabývat současnou evropskou rozmanitostí a tím, jak byla tato rozmanitost formována dějinami, a rovněž pomohou analyzovat, jak je tato rozmanitost rozhodující pro další mezikulturní vývoj nebo i napětí a konflikty. Umění, média, krajiny, literatura, jazyky, filozofie a náboženství v souvislosti s touto rozmanitostí budou hrát ústřední roli, protože nabízejí různé výklady sociálních, politických a kulturních skutečností a ovlivňují vize a postupy jednotlivců a sociálních aktérů.

6.3.3.
     
  Výzkum úlohy, kterou Evropa sehrává ve světě, vzájemných vlivů a vztahů mezi jednotlivými regiony světa a vnějšího pohledu na evropské kultury

Činnosti se budou zabývat složitostí socioekonomických a kulturních propojení mezi Evropou a dalšími regiony světa a posoudí možnosti lepších mezikulturních výměn a dialogů při zohlednění širšího sociálního, politického a hospodářského vývoje. Pomohou analyzovat vývoj různých postojů v Evropě k dalším regionům světa a naopak.

6.4.
     
  Zvláštní aspekty provádění

S cílem podpořit co nejlepší kombinace přístupů se vytvoří spolupráce mezi touto sociální výzvou a pilířem nazvaným „vedoucí postavení průmyslu“ v podobě průřezových akcí zaměřených na oblast vzájemného působení mezi lidmi a technologiemi. Technologické inovace založené na IKT budou hrát důležitou úlohu při zvyšování produktivity a zapojování tvořivosti občanů všech generací do inovativní společnosti.

Provádění v rámci této výzvy bude rovněž podporováno ze strany správy a koordinace mezinárodních sítí pro vynikající výzkumné pracovníky a inovátory, jako je COST a EURAXESS, a tím rovněž přispívá k Evropskému výzkumnému prostoru.

Uvážit lze podporu pro příslušné iniciativy společného plánování a příslušná partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru.

Rovněž budou vytvořena odpovídající propojení s akcemi příslušných evropských inovačních partnerství a s příslušnými aspekty výzkumných a inovačních programů evropských technologických platforem.

Akce v oblasti výzkumu a inovací v rámci této výzvy přispějí k provádění činností spolupráce v oblasti mezinárodního výzkumu a inovací Unie, a to strategičtějším zapojením do spolupráce v oblasti vědy, technologií a inovací s hlavními partnery ze třetích zemí. V tomto ohledu bude strategické fórum pro vědecko-technickou spolupráci (SFIC) i nadále poskytovat strategické poradenství Radě a Komisi ohledně mezinárodního rozměru Evropského výzkumného prostoru.

7.
     BEZPEČNÉ SPOLEČNOSTI - OCHRANA SVOBODY A BEZPEČNOST EVROPY A JEJÍCH OBČANŮ

Evropská unie, její občané a její mezinárodní partneři čelí řadě bezpečnostních hrozeb
  a výzev
  , jako je trestná činnost, terorismus a rozsáhlé mimořádné situace v důsledku člověkem způsobených nebo přírodních pohrom. Tyto
  problémy
  mohou přesahovat hranice jednotlivých států a zaměřují se na fyzické cíle nebo kyberprostor. Například útoky na
  kritické infrastruktury, sítě a
  internetové stránky orgánů veřejné správy a soukromých subjektů nejenže narušují důvěru občanů, nýbrž mohou rovněž velmi nepříznivě zasáhnout taková zásadní odvětví, jako je energetika, doprava, zdravotnictví, finance nebo telekomunikace.

Za účelem předjímání hrozeb, jejich předcházení a zvládání je nezbytné rozvíjet a uplatňovat inovativní technologie, řešení, prognostické nástroje a poznatky, podněcovat spolupráci mezi poskytovateli a uživateli, nalézat řešení v oblasti civilní bezpečnosti, zvyšovat konkurenceschopnost evropského odvětví bezpečnosti,
  průmyslu
  a služeb
  , včetně IKT,
  a předcházet zneužívání soukromí a porušování lidských práv na internetu
  i jinde
  a bojovat proti nim,
  a současně zajistit individuální práva a svobody evropských občanů
  .

Koordinace a zlepšení oblasti bezpečnostního výzkumu
  a inovací
  bude proto představovat základní prvek a pomůže zmapovat stávající výzkumné úsilí včetně prognóz a zlepšit příslušné právní podmínky a postupy pro koordinaci, včetně prenormativních činností.

Činnosti
  v rámci této výzvy se zaměří výlučně na civilní aplikace a
  budou sledovat přístup zaměřený na poslání,
  podporovat účinnou spolupráci konečných uživatelů, odvětví a výzkumných pracovníků
  a začleňovat příslušné společenské aspekty,
  při současném dodržení etických zásad
  . Podpoří politiky Unie v oblasti vnitřní a vnější bezpečnosti,
  včetně společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a společné bezpečnostní a
  obranné politiky, ▌
  a zlepší
  kybernetickou bezpečnost, důvěru a ochranu soukromí na digitálním jednotném trhu.
  Součástí činností bude zaměření na výzkum a vývoj nové generace inovativních řešení, a to prostřednictvím práce na nových koncepcích a návrzích, a interoperabilních norem. Toho se dosáhne vývojem inovativních technologií a řešení, které se zaměřují na bezpečnostní nedostatky a vedou k omezení rizika vyplývajícího z bezpečnostních hrozeb.

Sledovány budou tyto specifické cíle:

7.1.
     Boj proti trestné činnosti, nedovolenému obchodu a terorismu, zahrnující pochopení teroristických myšlenek a přesvědčení a jejich potírání

Cílem je jak zamezit incidentu, tak zmírnit jeho možné následky.
  To vyžaduje nové technologie a schopnosti pro boj s trestnou činností (včetně kyberkriminality), nedovoleným obchodem a terorismem (včetně kybernetického terorismu) a pro předcházení těmto činnostem, zahrnující pochopení příčin a dopadů radikalizace a násilného extremismu, a potírání teroristických myšlenek a přesvědčení, mimo jiné s cílem zabránit hrozbám souvisejícím s leteckou dopravou.

7.2.
     
  Ochrana kritických infrastruktur, zásobovacích řetězců a druhů dopravy a zlepšení jejich odolnosti

Nové technologie
  , procesy, metody
  a specializované schopnosti pomohou chránit kritické infrastruktury
  (a to i v městských oblastech)
  , systémy a služby,
  které mají zásadní význam pro dobré fungování společnosti a ekonomiky
  (včetně komunikací, dopravy,
  financí,
  zdravotnictví, potravin, vody, energie, logistického a dodavatelského řetězce a životního prostředí). To bude zahrnovat analýzu a zabezpečení veřejných a soukromých kritických propojených infrastruktur a služeb proti jakýmkoli hrozbám,
  včetně hrozeb spojených s letectvím
  .
  Rovněž bude zahrnovat ochranu námořních dopravních tras
  .

7.3.
     Posílení bezpečnosti prostřednictvím správy hranic

Technologie a schopnosti jsou zapotřebí rovněž za účelem zdokonalení systémů, zařízení, nástrojů, procesů a metod pro rychlou identifikaci
  pro zajištění větší bezpečnosti pozemních, mořských a pobřežních
  hranic
  a jejich lepší správy
  , včetně otázek kontroly a dohledu, při současném plném využití potenciálu projektu EUROSUR. Tyto budou vyvíjeny a otestovány s ohledem na jejich účinnost, dodržování právních a etických zásad, přiměřenost, společenskou přijatelnost a dodržování základních práv. Výzkum podpoří rovněž zlepšení integrované správy evropských hranic, včetně větší spolupráce s kandidátskými a možnými kandidátskými zeměmi a zeměmi, jichž se týká evropská politika sousedství.

▌

7.4.
     
  Zvýšení kybernetické bezpečnosti

Kybernetická bezpečnost je předpokladem pro to, aby lidé, podniky a veřejné služby mohly využívat příležitosti, které nabízí internet
  nebo další sítě s údaji a komunikační infrastruktury
  . To vyžaduje zajištění
  vyšší
  bezpečnosti systémů, sítí, přístupových zařízení a programového vybavení a služeb, včetně tzv. „cloud computing“, při současném zohlednění interoperability několika technologií.
  Podporovány budou
  výzkum
  a inovace s cílem pomoci zabránit
  počítačovým útokům v řadě různých oblastí a jurisdikcí, odhalit a zvládnout tyto útoky v reálném čase a ochránit kritické infrastruktury IKT. Digitální společnost se plně rozvíjí s neustále se měnícím užitím a zneužíváním internetu, novými způsoby sociální interakce, novými mobilními a lokalizačními službami a vznikem Internetu věcí. To vyžaduje nový druh výzkumu, který by měl být iniciován vznikajícími aplikacemi, užitím a společenskými tendencemi. Uskuteční se rychlé výzkumné iniciativy, včetně aktivního výzkumu a vývoje k rychlé reakci na nový vývoj v oblasti důvěry a bezpečnosti.
  Zvláštní pozornost by měla být věnována ochraně dětí, které jsou mimořádně zranitelné vůči nově vznikajícím formám kyberkriminality a zneužití.

Činnost by měla být v této oblasti vykonávána v úzké spolupráci s podoblastí IKT pilíře nazvaného „vedoucí postavení průmyslu“.

7.5.
     Zvýšení odolnosti Evropy vůči krizím a pohromám

To vyžaduje rozvoj specializovaných technologií a schopností na podporu různých druhů operací k zvládání mimořádných situací
  během krizí a při katastrofách
  (např. civilní ochrana, hašení požárů,
  kontaminace životního prostředí,
  znečištění moří, ▌civilní obrana, ▌rozvoj zdravotnických informačních infrastruktur, záchranné činnosti,
  postupy obnovy po pohromách
  a rovněž vymáhání práva). Výzkum bude zahrnovat celý řetězec zvládání krizí a odolnost společnosti a podpoří vytvoření evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace.

7.6.
     Zajištění ochrany soukromí a svobody, a to i na internetu a zlepšení společenského, právního a etického porozumění všem oblastem bezpečnosti, rizika a správy

Ochrana lidského práva na ochranu soukromí
  , a to i
  v digitální společnosti, bude vyžadovat rozvoj rámců a technologií založených na ochraně soukromí již od návrhu,
  s cílem podpořit nové výrobky a služby
  . Budou vyvinuty technologie, které uživatelům umožní kontrolovat jejich osobní údaje a jejich použití třetími osobami, jakož i nástroje k odhalení a zablokování nedovoleného obsahu a narušení bezpečnosti osobních údajů a pro ochranu lidských práv na internetu tím, že se zamezí tomu, aby bylo chování lidí jednotlivě nebo ve skupinách omezeno protiprávním vyhledáváním údajů a vytvářením profilů.

Jakékoli nové řešení a technologie v oblasti bezpečnosti musí být přijatelné pro společnost, být v souladu s právem Unie a mezinárodním právem a být účinné a přiměřené při identifikaci bezpečnostních hrozeb a jejich odstraňování. Nezbytné je proto lepší pochopení sociálně-ekonomických, kulturních a antropologických aspektů bezpečnosti, příčin nejistoty, úlohy médií a komunikace a vnímání občanů. Pozornost bude věnována etickým
  a právním
  problémům a ochraně lidských hodnot a základních práv
  , jakož i otázkám rizika a správy
  .

7.7.
     
  Zlepšení normalizace a interoperability systémů, mimo jiné pro nouzové účely

Budou podporovány prenormativní a normalizační činnosti ve všech oblastech úkolů. Pozornost bude věnována zjištěným nedostatkům v oblasti normalizace a příští generaci nástrojů a technologií. Činnosti v rámci všech oblastí úkolů se budou zabývat rovněž integrací a interoperabilitou systémů a služeb, včetně aspektů jako komunikace, distribuovaná architektura a lidské faktory, mimo jiné pro nouzové účely.

7.7a.   
  Podpora vnějších bezpečnostních politik Unie včetně předcházení konfliktům a budování míru

Jsou zapotřebí nové technologie, schopnosti a řešení na podporu vnějších bezpečnostních politik Unie v oblasti civilních úkolů, od civilní ochrany po humanitární pomoc, správu hranic nebo udržování míru a stabilizaci po krizi, včetně předcházení konfliktům a budování a zprostředkování míru. To bude vyžadovat výzkum zaměřený na řešení konfliktů a obnovení míru a spravedlnosti, včasnou identifikaci faktorů vedoucích ke konfliktu a na dopad restorativních soudních řízení.

To rovněž vyžaduje podporu interoperability mezi civilními a vojenskými schopnostmi při civilních úkolech sahajících od civilní ochrany po humanitární pomoc, správu hranic nebo udržování míru. To bude zahrnovat technologický rozvoj v citlivé oblasti technologií dvojího užití k zaručení interoperability mezi silami civilní ochrany a vojenskými silami a mezi silami v oblasti civilní ochrany působícími po celém světě, jakož i spolehlivost, organizační, právní a etické aspekty, obchodní záležitosti, ochranu důvěrných údajů a integrity informací a sledovatelnost všech operací a zpracování
  .
  [text přesunutý z předchozího oddílu 7.5]

7.8.
     Zvláštní aspekty provádění

Zatímco se činnosti výzkumu a inovací zaměří výhradně na civilní použití
  , bude se aktivně usilovat o koordinaci s činnostmi Evropské obranné agentury (EDA) s cílem posílit spolupráci s EDA, zejména prostřednictvím již vytvořeného evropského rámce spolupráce, přičemž se uznává, že existují oblasti technologií dvojího užití ▌. Dále budou posíleny rovněž mechanismy koordinace s příslušnými agenturami Unie, jako je ▌ FRONTEX, EMSA
  , ENISA
  a Europol, s cílem zlepšit koordinaci programů a politik Unie v oblasti vnitřní i vnější bezpečnosti a jiných iniciativ Unie.

S ohledem na specifický charakter bezpečnosti bude zaveden zvláštní režim, pokud jde o programování a správu, včetně režimu výboru uvedeného v článku 9 tohoto rozhodnutí. Budou chráněny utajované či jiné citlivé informace související s bezpečností a v pracovních programech mohou být upřesněny zejména požadavky a kritéria pro mezinárodní spolupráci. To se bude odrážet rovněž v programování a režimech správy v oblasti bezpečných společností (včetně aspektů projednávání ve výborech).

ČÁST IIIa

ŠÍŘENÍ EXCELENCE A ROZŠIŘOVÁNÍ ÚČASTI

[celý tento oddíl byl upraven v souladu s rámcovým nařízením]

V Evropě existují značné rozdíly ve výkonnosti v oblasti výzkumu a inovací, jež je nutno odstranit prostřednictvím konkrétních opatření. Tato opatření se zaměří na uvolnění excelence a inovací a budou se odlišovat od politik a opatření v rámci evropských strukturálních a investičních fondů, případně je budou doplňovat a usilovat s těmito politikami a opatřeními o součinnost. Tato opatření zahrnují:

| — | Spolupráci vynikajících výzkumných institucí a z hlediska výzkumu, rozvoje a inovací málo výkonných regionů: cílem spolupráce je vytváření nových (nebo výrazná modernizace stávajících) center excelence v členských státech a regionech vyznačujících se nízkou výkonností z hlediska výzkumu, rozvoje a inovací. Zaměří se na přípravnou fázi pro zřízení nebo modernizaci takovéto instituce, čemuž bude napomáhat spolupráce v týmu za účasti protějšků v Evropě, které zaujímají vedoucí postavení, včetně podpory při vypracování obchodního plánu. Očekává se závazek ze strany přijímajícího regionu nebo členského státu (například podpora prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů). Komise může v závislosti na kvalitě obchodního plánu poskytnout další počáteční finanční podporu pro první kroky při realizaci daného centra. Bude uváženo propojování s inovativními klastry a uznání excelence v členských státech a regionech, které jsou z hlediska výzkumu, rozvoje a inovací málo výkonné, a to i prostřednictvím vzájemného hodnocení a udělování značek vynikající kvality těm institucím, které splňují mezinárodní normy. |
| --- | --- |

—

Spolupráci vynikajících výzkumných institucí a z hlediska výzkumu, rozvoje a inovací málo výkonných regionů: cílem spolupráce je vytváření nových (nebo výrazná modernizace stávajících) center excelence v členských státech a regionech vyznačujících se nízkou výkonností z hlediska výzkumu, rozvoje a inovací. Zaměří se na přípravnou fázi pro zřízení nebo modernizaci takovéto instituce, čemuž bude napomáhat spolupráce v týmu za účasti protějšků v Evropě, které zaujímají vedoucí postavení, včetně podpory při vypracování obchodního plánu. Očekává se závazek ze strany přijímajícího regionu nebo členského státu (například podpora prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů). Komise může v závislosti na kvalitě obchodního plánu poskytnout další počáteční finanční podporu pro první kroky při realizaci daného centra. Bude uváženo propojování s inovativními klastry a uznání excelence v členských státech a regionech, které jsou z hlediska výzkumu, rozvoje a inovací málo výkonné, a to i prostřednictvím vzájemného hodnocení a udělování značek vynikající kvality těm institucím, které splňují mezinárodní normy.

| — | Twinning výzkumných institucí: cílem twinningu je výrazně posílit vymezenou oblast výzkumu ve vznikající instituci, a to za pomoci propojení s alespoň dvěma institucemi, které v dané oblasti zastávají vedoucí postavení v mezinárodním měřítku. Podpora by byla poskytována komplexnímu souboru opatření na podporu tohoto propojení (například výměny pracovníků, návštěvy odborníků, krátkodobá odborná příprava na místě nebo virtuální odborná příprava, semináře; účast na konferencích; organizace společných činností typu letních škol; činností v oblasti šíření informací). |
| --- | --- |

—

Twinning výzkumných institucí: cílem twinningu je výrazně posílit vymezenou oblast výzkumu ve vznikající instituci, a to za pomoci propojení s alespoň dvěma institucemi, které v dané oblasti zastávají vedoucí postavení v mezinárodním měřítku. Podpora by byla poskytována komplexnímu souboru opatření na podporu tohoto propojení (například výměny pracovníků, návštěvy odborníků, krátkodobá odborná příprava na místě nebo virtuální odborná příprava, semináře; účast na konferencích; organizace společných činností typu letních škol; činností v oblasti šíření informací).

| — | „Pracovní místa EVP“: Vytvoření „pracovních míst EVP“ k přilákání vynikajících akademických pracovníků do institucí s jednoznačným potenciálem k excelenci ve výzkumu s cílem pomoci těmto institucím plně uvolnit tento potenciál, a tak vytvořit rovné podmínky pro výzkum a inovace v Evropském výzkumném prostoru. To bude zahrnovat institucionální podporu na vytváření konkurenceschopného výzkumného prostředí a rámcových podmínek, jež jsou nezbytné pro přilákání, udržení a rozvoj špičkových výzkumných talentů v těchto institucích. Je třeba prozkoumat možnosti případných součinností s opatřeními v rámci ERV. |
| --- | --- |

—

„Pracovní místa EVP“: Vytvoření „pracovních míst EVP“ k přilákání vynikajících akademických pracovníků do institucí s jednoznačným potenciálem k excelenci ve výzkumu s cílem pomoci těmto institucím plně uvolnit tento potenciál, a tak vytvořit rovné podmínky pro výzkum a inovace v Evropském výzkumném prostoru. To bude zahrnovat institucionální podporu na vytváření konkurenceschopného výzkumného prostředí a rámcových podmínek, jež jsou nezbytné pro přilákání, udržení a rozvoj špičkových výzkumných talentů v těchto institucích. Je třeba prozkoumat možnosti případných součinností s opatřeními v rámci ERV.

| — | Nástroj na podporu politiky: jeho cílem bude zlepšit návrhy, provádění a vyhodnocování vnitrostátních/regionálních politik v oblasti výzkumu a inovací. V jeho rámci bude veřejným orgánům na vnitrostátní nebo regionální úrovni nabídnuto na dobrovolném základě poradenství ze strany odborníků, které bude zahrnovat potřebu získat přístup k příslušnému souboru znalostí, využívat poznatky mezinárodních odborníků, používat nejnovější metody a nástroje a získat poradenství podle vlastních potřeb. |
| --- | --- |

—

Nástroj na podporu politiky: jeho cílem bude zlepšit návrhy, provádění a vyhodnocování vnitrostátních/regionálních politik v oblasti výzkumu a inovací. V jeho rámci bude veřejným orgánům na vnitrostátní nebo regionální úrovni nabídnuto na dobrovolném základě poradenství ze strany odborníků, které bude zahrnovat potřebu získat přístup k příslušnému souboru znalostí, využívat poznatky mezinárodních odborníků, používat nejnovější metody a nástroje a získat poradenství podle vlastních potřeb.

| — | Podpora přístupu vynikajících výzkumných pracovníků a inovátorů s nedostatečným zapojením do evropských a mezinárodních sítí k mezinárodním sítím. To bude zahrnovat podporu prostřednictvím programu COST. |
| --- | --- |

—

Podpora přístupu vynikajících výzkumných pracovníků a inovátorů s nedostatečným zapojením do evropských a mezinárodních sítí k mezinárodním sítím. To bude zahrnovat podporu prostřednictvím programu COST.

| — | Posílení správní a provozní kapacity nadnárodních sítí národních kontaktních míst, mimo jiné prostřednictvím odborné přípravy a finanční a technické podpory, při současném vylepšení rámce pro provoz národních kontaktních míst a tok informací mezi nimi a subjekty provádějícími Horizont 2020 s cílem zajistit lepší poskytování podpory potenciálním účastníkům ze strany národních kontaktních míst. |
| --- | --- |

—

Posílení správní a provozní kapacity nadnárodních sítí národních kontaktních míst, mimo jiné prostřednictvím odborné přípravy a finanční a technické podpory, při současném vylepšení rámce pro provoz národních kontaktních míst a tok informací mezi nimi a subjekty provádějícími Horizont 2020 s cílem zajistit lepší poskytování podpory potenciálním účastníkům ze strany národních kontaktních míst.

ČÁST IIIb

VĚDA SE SPOLEČNOSTÍ A PRO SPOLEČNOST

[celý tento oddíl byl upraven v souladu s rámcovým nařízením]

Cílem je vybudovat efektivní spolupráci mezi vědou a společností, získat pro vědu nové talenty a propojit vynikající vědecké výsledky se sociálním povědomím a odpovědností.

Síla evropského vědeckého a technologického systému závisí na jeho schopnosti využít nových talentů a myšlenek, bez ohledu na to, odkud pocházejí. Toho lze dosáhnout, pouze pokud mezi vědou a společností bude rozvíjen plodný a bohatý dialog a aktivní spolupráce. Ty zajistí, že věda bude odpovědnější, a umožní rozvoj politik, které mají pro veřejnost větší význam. Rychlý pokrok současného vědeckého výzkumu a inovací vyvolává řadu důležitých etických, právních a sociálních otázek, které se dotýkají vztahů mezi vědou a společností.

Zlepšování spolupráce mezi vědou a společností, aby se dosáhlo širší společenské a politické podpory vědy a technologií ve všech členských státech, je stále více vnímáno jako zásadní problém, který současná hospodářská krize ještě více umocnila. Financování vědy z veřejných zdrojů vyžaduje širokou společenskou a politickou základnu, která sdílí vědecké hodnoty, je obeznámena s vědeckými postupy a je do nich zapojena a je schopna rozpoznat přínos vědy pro poznání, společnost a hospodářský pokrok.

Činnosti se zaměří na:

| a) | zvýšení přitažlivosti vědeckých a technologických profesí pro mladé studenty a posílení udržitelné spolupráce mezi školami, výzkumnými institucemi, průmyslovými organizacemi a organizacemi občanské společnosti; |
| --- | --- |

a)

zvýšení přitažlivosti vědeckých a technologických profesí pro mladé studenty a posílení udržitelné spolupráce mezi školami, výzkumnými institucemi, průmyslovými organizacemi a organizacemi občanské společnosti;

| b) | prosazování rovnosti žen a mužů, zejména podporou strukturálních změn v organizaci výzkumných institucí a v obsahu a návrhu výzkumných činností; |
| --- | --- |

b)

prosazování rovnosti žen a mužů, zejména podporou strukturálních změn v organizaci výzkumných institucí a v obsahu a návrhu výzkumných činností;

| c) | zapojení společnosti do problematiky, politik a činností vědy a inovací s cílem zohlednit občanské zájmy a hodnoty a zvýšit kvalitu, význam, sociální přijatelnost a udržitelnost výsledků výzkumu a inovací v různých oblastech činnosti od sociální inovace až po oblasti jako je biotechnologie a nanotechnologie; |
| --- | --- |

c)

zapojení společnosti do problematiky, politik a činností vědy a inovací s cílem zohlednit občanské zájmy a hodnoty a zvýšit kvalitu, význam, sociální přijatelnost a udržitelnost výsledků výzkumu a inovací v různých oblastech činnosti od sociální inovace až po oblasti jako je biotechnologie a nanotechnologie;

| d) | rozvoj dostupnosti a využívání výsledků výzkumu financovaného z veřejných prostředků; |
| --- | --- |

d)

rozvoj dostupnosti a využívání výsledků výzkumu financovaného z veřejných prostředků;

| e) | rozvíjení řádné správy věcí veřejných, která bude citlivá vůči společenským potřebám a požadavkům, pro pokrok odpovědného výzkumu a inovací všemi zúčastněnými stranami (výzkumnými pracovníky, veřejnými orgány, průmyslovými subjekty i organizacemi občanské společnosti); podporu etického rámce pro výzkum a inovace; |
| --- | --- |

e)

rozvíjení řádné správy věcí veřejných, která bude citlivá vůči společenským potřebám a požadavkům, pro pokrok odpovědného výzkumu a inovací všemi zúčastněnými stranami (výzkumnými pracovníky, veřejnými orgány, průmyslovými subjekty i organizacemi občanské společnosti); podporu etického rámce pro výzkum a inovace;

| f) | patřičná a přiměřená opatření v rámci výzkumných a inovačních činností prostřednictvím předvídání a posuzování potenciálních dopadů na životní prostředí, zdraví a bezpečnost; |
| --- | --- |

f)

patřičná a přiměřená opatření v rámci výzkumných a inovačních činností prostřednictvím předvídání a posuzování potenciálních dopadů na životní prostředí, zdraví a bezpečnost;

| g) | zlepšení úrovně poznatků o zprostředkovávání informací o vědě, s cílem zvýšit kvalitu a efektivnost vzájemného působení mezi vědci, hromadnými sdělovacími prostředky a veřejností. |
| --- | --- |

g)

zlepšení úrovně poznatků o zprostředkovávání informací o vědě, s cílem zvýšit kvalitu a efektivnost vzájemného působení mezi vědci, hromadnými sdělovacími prostředky a veřejností.

ČÁST IV

NEJADERNÉ PŘÍMÉ AKCE SPOLEČNÉHO VÝZKUMNÉHO STŘEDISKA (JRC)

Společné výzkumné středisko přispěje k obecnému cíli a prioritám uvedeným v programu Horizont 2020 poskytováním vědecké a technické podpory pro politiky Unie, případně ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami podílejícími se na výzkumu na vnitrostátní a regionální úrovni. Činnosti JRC budou prováděny s ohledem na příslušné iniciativy na úrovni regionů, členských států nebo EU a v rámci perspektivy utváření Evropského výzkumného prostoru.

1.   VYNIKAJÍCÍ VĚDA

JRC bude provádět výzkum za účelem posílení vědecké důkazní základny pro tvorbu politik ▌a posuzování vznikajících oblastí vědy a techniky, mimo jiné prostřednictvím programu předběžného výzkumu.

2.   VEDOUCÍ POSTAVENÍ V PRŮMYSLU

JRC přispěje k inovacím a konkurenceschopnosti:

| a) | dalším přispěním ke strategickému zaměření a vědeckému programu příslušných nástrojů nepřímého výzkumu, jako jsou evropská inovační partnerství, jakož i partnerství veřejného a soukromého sektoru a partnerství v rámci soukromého sektoru; |
| --- | --- |

a)

dalším přispěním ke strategickému zaměření a vědeckému programu příslušných nástrojů nepřímého výzkumu, jako jsou evropská inovační partnerství, jakož i partnerství veřejného a soukromého sektoru a partnerství v rámci soukromého sektoru;

| b) | podporou předávání znalostí a přenosu technologií stanovením náležitých rámců práv duševního vlastnictví pro různé nástroje v oblasti výzkumu a inovací a podporou spolupráce při předávání znalostí a přenosu technologií mezi velkými veřejnými výzkumnými organizacemi; |
| --- | --- |

b)

podporou předávání znalostí a přenosu technologií stanovením náležitých rámců práv duševního vlastnictví pro různé nástroje v oblasti výzkumu a inovací a podporou spolupráce při předávání znalostí a přenosu technologií mezi velkými veřejnými výzkumnými organizacemi;

| c) | přispěním k snazšímu využívání, standardizaci a validaci vesmírných technologií a údajů, zejména při řešení společenských výzev. |
| --- | --- |

c)

přispěním k snazšímu využívání, standardizaci a validaci vesmírných technologií a údajů, zejména při řešení společenských výzev.

3.   SPOLEČENSKÉ VÝZVY

3.1.   Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky

JRC přispěje k harmonizaci metod, norem a postupů na podporu právních předpisů Unie zaměřujících se na zdraví a ochranu spotřebitele, a to prostřednictvím těchto opatření:

| a) | posuzování rizik a příležitostí nových technologií a chemických látek, včetně nanomateriálů, v potravinách, krmivech a spotřebních výrobcích; rozvoj a validace harmonizovaných metod měření, identifikace a kvantifikace, integrovaných zkušebních strategií a moderních nástrojů pro posouzení toxikologického rizika, včetně alternativních metod testování na zvířatech; posuzování vlivů znečištěného životního prostředí na zdraví; |
| --- | --- |

a)

posuzování rizik a příležitostí nových technologií a chemických látek, včetně nanomateriálů, v potravinách, krmivech a spotřebních výrobcích; rozvoj a validace harmonizovaných metod měření, identifikace a kvantifikace, integrovaných zkušebních strategií a moderních nástrojů pro posouzení toxikologického rizika, včetně alternativních metod testování na zvířatech; posuzování vlivů znečištěného životního prostředí na zdraví;

| b) | rozvoj a zajištění kvality zdravotních testů a preventivních vyšetření, včetně genetických testů a preventivního vyšetření rakoviny. |
| --- | --- |

b)

rozvoj a zajištění kvality zdravotních testů a preventivních vyšetření, včetně genetických testů a preventivního vyšetření rakoviny.

3.2.   Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství

JRC bude podporovat vypracování, provádění a sledování evropské zemědělské a rybářské politiky, včetně zajišťování potravin a rozvoje biohospodářství, prostřednictvím těchto opatření:

| a) | vytvoření globálního systému a nástrojů pro odhad úrody a sledování produktivity plodin; podpora k zlepšení krátkodobých až střednědobých výhledů týkajících se zemědělských komodit, včetně odhadovaných dopadů změny klimatu; |
| --- | --- |

a)

vytvoření globálního systému a nástrojů pro odhad úrody a sledování produktivity plodin; podpora k zlepšení krátkodobých až střednědobých výhledů týkajících se zemědělských komodit, včetně odhadovaných dopadů změny klimatu;

| b) | přispění k biotechnologickým inovacím a lepšímu využívání zdrojů za účelem produkce většího množství s nižší spotřebou zdrojů prostřednictvím technicko-ekonomických analýz a modelů; |
| --- | --- |

b)

přispění k biotechnologickým inovacím a lepšímu využívání zdrojů za účelem produkce většího množství s nižší spotřebou zdrojů prostřednictvím technicko-ekonomických analýz a modelů;

| c) | vypracování scénářů pro rozhodování o zemědělských politikách a analýzy politického dopadu na makroúrovni, regionální úrovni a mikroúrovni; analýza dopadů „budoucnosti SZP po roce 2020“ na rozvojové země/rozvíjející se ekonomiky; |
| --- | --- |

c)

vypracování scénářů pro rozhodování o zemědělských politikách a analýzy politického dopadu na makroúrovni, regionální úrovni a mikroúrovni; analýza dopadů „budoucnosti SZP po roce 2020“ na rozvojové země/rozvíjející se ekonomiky;

| d) | další rozvoj metod pro kontrolu rybolovu a sledovatelnost ryb a rybích produktů; rozvoj náležitých ukazatelů zdraví ekosystémů a bio-ekonomického modelování k lepšímu pochopení přímých účinků (např. rybolov) a nepřímých účinků (změna klimatu) lidské činnosti na dynamiku rybích populací a mořské prostředí a jejich sociálně-ekonomických dopadů. |
| --- | --- |

d)

další rozvoj metod pro kontrolu rybolovu a sledovatelnost ryb a rybích produktů; rozvoj náležitých ukazatelů zdraví ekosystémů a bio-ekonomického modelování k lepšímu pochopení přímých účinků (např. rybolov) a nepřímých účinků (změna klimatu) lidské činnosti na dynamiku rybích populací a mořské prostředí a jejich sociálně-ekonomických dopadů.

3.3.   Bezpečná, čistá a účinná energie

JRC se zaměří na cíle „20-20-20“ v oblasti klimatu a energetiky a na přechod Unie ke konkurenceschopné nízkouhlíkové ekonomice do roku 2050 s výzkumem týkajícím se těchto technologických a sociálně-ekonomických aspektů:

| a) | zabezpečení dodávek energie, zejména pokud jde o vazby a vzájemnou závislost s ohledem na mimoevropské dodávky energie a přenosové soustavy; zmapování domácích primárních a externích zdrojů energie a infrastruktur, na nichž je Evropa závislá; |
| --- | --- |

a)

zabezpečení dodávek energie, zejména pokud jde o vazby a vzájemnou závislost s ohledem na mimoevropské dodávky energie a přenosové soustavy; zmapování domácích primárních a externích zdrojů energie a infrastruktur, na nichž je Evropa závislá;

| b) | energetické/elektrické přenosové soustavy, zejména modelování a simulace transevropských energetických sítí, analýza technologií inteligentních sítí a supersítí a simulace energetických soustav v reálném čase; |
| --- | --- |

b)

energetické/elektrické přenosové soustavy, zejména modelování a simulace transevropských energetických sítí, analýza technologií inteligentních sítí a supersítí a simulace energetických soustav v reálném čase;

| c) | energetická účinnost, zejména metody monitorování a hodnocení výsledků politických nástrojů v oblasti energetické účinnosti, technicko-ekonomická analýza používání energeticky účinných technologií a přístrojů a inteligentních sítí; |
| --- | --- |

c)

energetická účinnost, zejména metody monitorování a hodnocení výsledků politických nástrojů v oblasti energetické účinnosti, technicko-ekonomická analýza používání energeticky účinných technologií a přístrojů a inteligentních sítí;

| d) | nízkouhlíkové technologie (včetně bezpečnosti jaderné energie v rámci programu Euratomu), zejména posouzení výkonnosti a prenormativní výzkum budoucích nízkouhlíkových technologií; analýza a modelování hybných sil a překážek jejich vývoje a zavádění; posuzování obnovitelných zdrojů a problémů, jako jsou kritické suroviny, v dodavatelském řetězci nízkouhlíkových technologií; průběžný rozvoj informačního systému pro strategický plán pro energetické technologie (SETIS) a související činnosti. |
| --- | --- |

d)

nízkouhlíkové technologie (včetně bezpečnosti jaderné energie v rámci programu Euratomu), zejména posouzení výkonnosti a prenormativní výzkum budoucích nízkouhlíkových technologií; analýza a modelování hybných sil a překážek jejich vývoje a zavádění; posuzování obnovitelných zdrojů a problémů, jako jsou kritické suroviny, v dodavatelském řetězci nízkouhlíkových technologií; průběžný rozvoj informačního systému pro strategický plán pro energetické technologie (SETIS) a související činnosti.

3.4.   Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava

JRC podpoří cíle týkající se konkurenceschopného, inteligentního a integrovaného dopravního systému účinně využívajícího zdroje, jehož má být dosaženo do roku 2050, pro bezpečnou a zabezpečenou přepravu osob a nákladu prostřednictvím laboratorních studií, metod modelování a monitorování, pokud jde o:

| a) | strategické nízkouhlíkové dopravní technologie pro všechny druhy dopravy, včetně elektrifikace silniční dopravy a letadel/vozidel/plavidel používajících alternativní paliva, a další rozvoj interního informačního systému Komise pro sběr a šíření informací o příslušných technologiích; dostupnost a náklady nefosilních paliv a zdrojů energie, včetně dopadů elektrifikované silniční dopravy na elektrické sítě a výrobu elektřiny; |
| --- | --- |

a)

strategické nízkouhlíkové dopravní technologie pro všechny druhy dopravy, včetně elektrifikace silniční dopravy a letadel/vozidel/plavidel používajících alternativní paliva, a další rozvoj interního informačního systému Komise pro sběr a šíření informací o příslušných technologiích; dostupnost a náklady nefosilních paliv a zdrojů energie, včetně dopadů elektrifikované silniční dopravy na elektrické sítě a výrobu elektřiny;

| b) | čistá a účinná vozidla, zejména stanovení harmonizovaných zkušebních postupů a posuzování inovativních technologií, co se týká emisí, účinnosti a bezpečnosti konvenčních a alternativních paliv; rozvoj lepších metod pro měření emisí a výpočty environmentálních tlaků; koordinaci a harmonizaci činnosti v oblasti inventarizace a monitorování emisí na evropské úrovni; |
| --- | --- |

b)

čistá a účinná vozidla, zejména stanovení harmonizovaných zkušebních postupů a posuzování inovativních technologií, co se týká emisí, účinnosti a bezpečnosti konvenčních a alternativních paliv; rozvoj lepších metod pro měření emisí a výpočty environmentálních tlaků; koordinaci a harmonizaci činnosti v oblasti inventarizace a monitorování emisí na evropské úrovni;

| c) | systémy inteligentní mobility k dosažení bezpečné, inteligentní a integrované mobility, včetně technicko-ekonomického posouzení nových dopravních systémů a součástí, aplikací pro lepší řízení dopravy a přispění k návrhu integrovaného přístupu k poptávce po dopravě a jejímu řízení; |
| --- | --- |

c)

systémy inteligentní mobility k dosažení bezpečné, inteligentní a integrované mobility, včetně technicko-ekonomického posouzení nových dopravních systémů a součástí, aplikací pro lepší řízení dopravy a přispění k návrhu integrovaného přístupu k poptávce po dopravě a jejímu řízení;

| d) | integrovanou dopravní bezpečnost, zejména poskytnutí nástrojů a služeb pro sběr, sdílení a analýzu informací o incidentech a nehodách v letecké, námořní a pozemní dopravě; zlepšení prevence dopravních nehod prostřednictvím analýzy a vyvození poznatků v oblasti bezpečnosti různých druhů dopravy při současném přispění k úspoře nákladů a vyšší efektivitě. |
| --- | --- |

d)

integrovanou dopravní bezpečnost, zejména poskytnutí nástrojů a služeb pro sběr, sdílení a analýzu informací o incidentech a nehodách v letecké, námořní a pozemní dopravě; zlepšení prevence dopravních nehod prostřednictvím analýzy a vyvození poznatků v oblasti bezpečnosti různých druhů dopravy při současném přispění k úspoře nákladů a vyšší efektivitě.

3.5.   
  Opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny

JRC přispěje k ekologizaci Evropy, zabezpečení dodávek zdrojů a globálnímu udržitelnému hospodaření s přírodními zdroji prostřednictvím těchto opatření:

| a) | umožnění přístupu k interoperabilním environmentálním údajům a informacím dalším rozvojem norem a ujednání v oblasti interoperability, geoprostorových nástrojů a inovativních infrastruktur informačních a komunikačních technologií, jako je infrastruktura pro prostorové informace v Evropské unii (INSPIRE) a další iniciativy Unie a globální iniciativy; |
| --- | --- |

a)

umožnění přístupu k interoperabilním environmentálním údajům a informacím dalším rozvojem norem a ujednání v oblasti interoperability, geoprostorových nástrojů a inovativních infrastruktur informačních a komunikačních technologií, jako je infrastruktura pro prostorové informace v Evropské unii (INSPIRE) a další iniciativy Unie a globální iniciativy;

| b) | měření a monitorování klíčových environmentálních proměnných a posuzování stavu a změny přírodních zdrojů dalším rozvojem ukazatelů a informačních systémů přispívajících k environmentálním infrastrukturám. Posuzování ekosystémových služeb včetně jejich ocenění a dopadů změny klimatu; |
| --- | --- |

b)

měření a monitorování klíčových environmentálních proměnných a posuzování stavu a změny přírodních zdrojů dalším rozvojem ukazatelů a informačních systémů přispívajících k environmentálním infrastrukturám. Posuzování ekosystémových služeb včetně jejich ocenění a dopadů změny klimatu;

| c) | rozvoj integrovaného modelovacího rámce pro posouzení udržitelnosti na základě tematických modelů, jako je půda, využívání půdy, voda, kvalita ovzduší, emise skleníkových plynů, lesnictví, zemědělství, energetika a doprava, rovněž se zohledněním dopadů změny klimatu a reakcí na tuto změnu; |
| --- | --- |

c)

rozvoj integrovaného modelovacího rámce pro posouzení udržitelnosti na základě tematických modelů, jako je půda, využívání půdy, voda, kvalita ovzduší, emise skleníkových plynů, lesnictví, zemědělství, energetika a doprava, rovněž se zohledněním dopadů změny klimatu a reakcí na tuto změnu;

| d) | podpora cílů rozvojové politiky Unie podporou přenosu technologií, monitorování základních zdrojů (jako jsou lesy, půda, dodávky potravin) a výzkumu k omezení dopadů změny klimatu a environmentálních dopadů využívání zdrojů a k vyřešení kompromisů v soutěži o půdu používanou k výrobě potravin nebo energie s půdou určenou například pro zachování biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

d)

podpora cílů rozvojové politiky Unie podporou přenosu technologií, monitorování základních zdrojů (jako jsou lesy, půda, dodávky potravin) a výzkumu k omezení dopadů změny klimatu a environmentálních dopadů využívání zdrojů a k vyřešení kompromisů v soutěži o půdu používanou k výrobě potravin nebo energie s půdou určenou například pro zachování biologické rozmanitosti;

| e) | integrované posuzování související s politikami v oblasti udržitelné výroby a spotřeby, včetně zabezpečení dodávek strategických surovin, účinného využívání zdrojů, nízkouhlíkových a čistých výrobních procesů a technologií, rozvoje výrobků a služeb, spotřebních zvyklostí a obchodu. Další rozvoj a začlenění posuzování životního cyklu do analýz politik; |
| --- | --- |

e)

integrované posuzování související s politikami v oblasti udržitelné výroby a spotřeby, včetně zabezpečení dodávek strategických surovin, účinného využívání zdrojů, nízkouhlíkových a čistých výrobních procesů a technologií, rozvoje výrobků a služeb, spotřebních zvyklostí a obchodu. Další rozvoj a začlenění posuzování životního cyklu do analýz politik;

| f) | integrovaná analýza dopadů jednotlivých možností zmírnění změny klimatu a/nebo přizpůsobení se této změně na základě vývoje kvantitativního souboru modelů v regionálním a globálním měřítku, sahajících od odvětvové úrovně po makroekonomickou úroveň. |
| --- | --- |

f)

integrovaná analýza dopadů jednotlivých možností zmírnění změny klimatu a/nebo přizpůsobení se této změně na základě vývoje kvantitativního souboru modelů v regionálním a globálním měřítku, sahajících od odvětvové úrovně po makroekonomickou úroveň.

3.6.   
  Evropa v měnícím se světě – inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění

JRC přispěje k cílům „Unie inovací“ ▌a „Globální Evropa“ prostřednictvím těchto činností:

| a) | komplexní analýzy hybných sil a překážek výzkumu a inovací a vývoj modelovací platformy pro posouzení jejich mikro- a makroekonomických dopadů; |
| --- | --- |

a)

komplexní analýzy hybných sil a překážek výzkumu a inovací a vývoj modelovací platformy pro posouzení jejich mikro- a makroekonomických dopadů;

| b) | přispění ke sledování provádění Unie inovací prostřednictvím srovnávacích přehledů, vypracování ukazatelů atd. a fungování veřejného informačního a zpravodajského systému pro hostování důležitých údajů a informací; |
| --- | --- |

b)

přispění ke sledování provádění Unie inovací prostřednictvím srovnávacích přehledů, vypracování ukazatelů atd. a fungování veřejného informačního a zpravodajského systému pro hostování důležitých údajů a informací;

| c) | fungování veřejné informační a zpravodajské platformy, která má vnitrostátním a regionálním orgánům pomoci při inteligentní specializaci; kvantitativní ekonomická analýza prostorového uspořádání ekonomické činnosti, zejména odstranění ekonomických, sociálních a územních rozdílů a zabývání se změnami ve způsobu reakce na technologický rozvoj; |
| --- | --- |

c)

fungování veřejné informační a zpravodajské platformy, která má vnitrostátním a regionálním orgánům pomoci při inteligentní specializaci; kvantitativní ekonomická analýza prostorového uspořádání ekonomické činnosti, zejména odstranění ekonomických, sociálních a územních rozdílů a zabývání se změnami ve způsobu reakce na technologický rozvoj;

| d) | ekonometrie a makroekonomická analýza reformy finančního systému s cílem přispět k zachování účinného rámce Unie pro zvládání finanční krize; další poskytování metodické podpory při sledování stavu veřejných financí v členských státech ve vztahu k Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

d)

ekonometrie a makroekonomická analýza reformy finančního systému s cílem přispět k zachování účinného rámce Unie pro zvládání finanční krize; další poskytování metodické podpory při sledování stavu veřejných financí v členských státech ve vztahu k Paktu o stabilitě a růstu;

| e) | sledování fungování Evropského výzkumného prostoru (EVP) a analýza hybných sil a překážek některých jeho klíčových prvků (jako je mobilita výzkumných pracovníků, otevření národních výzkumných programů) a navržení příslušných možností politiky; zachování významné úlohy v EVP vytvářením sítí, odbornou přípravou, otevíráním zařízení a databází uživatelům v členských státech a v kandidátských a přidružených zemích; |
| --- | --- |

e)

sledování fungování Evropského výzkumného prostoru (EVP) a analýza hybných sil a překážek některých jeho klíčových prvků (jako je mobilita výzkumných pracovníků, otevření národních výzkumných programů) a navržení příslušných možností politiky; zachování významné úlohy v EVP vytvářením sítí, odbornou přípravou, otevíráním zařízení a databází uživatelům v členských státech a v kandidátských a přidružených zemích;

| f) | rozvoj kvantitativní ekonomické analýzy digitální ekonomiky; provádění výzkumu týkajícího se dopadů informačních a komunikačních technologií na cíle digitální společnosti; přezkoumání dopadů citlivých bezpečnostních otázek na život jednotlivců (digitální život); |
| --- | --- |

f)

rozvoj kvantitativní ekonomické analýzy digitální ekonomiky; provádění výzkumu týkajícího se dopadů informačních a komunikačních technologií na cíle digitální společnosti; přezkoumání dopadů citlivých bezpečnostních otázek na život jednotlivců (digitální život);

3.7.   Bezpečné společnosti – ochrana svobody a bezpečnost Evropy a jejích občanů

JRC přispěje k cílům „Bezpečnost a občanství“ prostřednictvím těchto činností:

| a) | zaměření se na určení a posouzení zranitelnosti kritických infrastruktur (včetně globálních navigačních systémů, finančních trhů); zdokonalení nástrojů pro boj proti podvodům týkajícím se rozpočtu Unie a pro námořní dohled; jakož i posouzení výkonnosti technologií pro osobní identitu nebo ovlivňujících osobní identitu (digitální identita); |
| --- | --- |

a)

zaměření se na určení a posouzení zranitelnosti kritických infrastruktur (včetně globálních navigačních systémů, finančních trhů); zdokonalení nástrojů pro boj proti podvodům týkajícím se rozpočtu Unie a pro námořní dohled; jakož i posouzení výkonnosti technologií pro osobní identitu nebo ovlivňujících osobní identitu (digitální identita);

| b) | zlepšení schopnosti Unie snižovat rizika pohrom a zvládat přírodní a člověkem způsobené pohromy, zejména rozvojem globálních informačních systémů včasného varování a řízení rizik vztahujících se na více nebezpečí s využitím technologií dálkového průzkumu Země; |
| --- | --- |

b)

zlepšení schopnosti Unie snižovat rizika pohrom a zvládat přírodní a člověkem způsobené pohromy, zejména rozvojem globálních informačních systémů včasného varování a řízení rizik vztahujících se na více nebezpečí s využitím technologií dálkového průzkumu Země;

| c) | další poskytování nástrojů pro posuzování a zvládání globálních bezpečnostních hrozeb, jako je terorismus a nešíření zbraní (chemických, biologických, radiologických a jaderných (v rámci programu Euratomu)), hrozeb vyplývajících ze sociálně-politické nestability a nakažlivých nemocí. K novým oblastem, jimž bude věnována pozornost, patří zranitelnost a odolnost vůči novým nebo hybridním hrozbám, jako je dostupnost surovin, pirátství, nedostatek zdrojů/soutěž o zdroje a dopady změny klimatu na výskyt přírodních pohrom. |
| --- | --- |

c)

další poskytování nástrojů pro posuzování a zvládání globálních bezpečnostních hrozeb, jako je terorismus a nešíření zbraní (chemických, biologických, radiologických a jaderných (v rámci programu Euratomu)), hrozeb vyplývajících ze sociálně-politické nestability a nakažlivých nemocí. K novým oblastem, jimž bude věnována pozornost, patří zranitelnost a odolnost vůči novým nebo hybridním hrozbám, jako je dostupnost surovin, pirátství, nedostatek zdrojů/soutěž o zdroje a dopady změny klimatu na výskyt přírodních pohrom.

4.   ZVLÁŠTNÍ ASPEKTY PROVÁDĚNÍ

V souladu s prioritami Globální Evropy posílí JRC vědeckou spolupráci s hlavními mezinárodními organizacemi a se třetími zeměmi (např. orgány OSN, OECD, Spojené státy americké, Japonsko, Rusko, Čína, Brazílie, Indie) v oblastech, které mají silný globální rozměr, jako je změna klimatu, zabezpečení potravin nebo nanotechnologie.
  Tato spolupráce bude úzce koordinována s činnostmi Unie a členských států v oblasti mezinárodní spolupráce.

V zájmu poskytování lepších služeb pro tvorbu politik bude JRC dále rozvíjet své schopnosti v oblasti analýzy a zajišťování průřezových politických možností a provádění souvisejících posouzení dopadů. Tyto schopnosti budou podpořeny zejména posílením:

| a) | modelování v klíčových oblastech (např. energetika a doprava, zemědělství, klima, životní prostředí, ekonomie). Pozornost se zaměří na odvětvové i integrované modely (k posouzení udržitelnosti) a na zahrnutí vědecko-technických i ekonomických aspektů; |
| --- | --- |

a)

modelování v klíčových oblastech (např. energetika a doprava, zemědělství, klima, životní prostředí, ekonomie). Pozornost se zaměří na odvětvové i integrované modely (k posouzení udržitelnosti) a na zahrnutí vědecko-technických i ekonomických aspektů;

| b) | výhledových studií, které poskytnou analýzy tendencí a událostí ve vědě, technice a společnosti a toho, jak se tyto tendence a události mohou dotknout veřejných politik, ovlivnit inovace, posílit konkurenceschopnost a udržitelný růst. To JRC umožní upozornit na záležitosti, jež mohou vyžadovat budoucí politické zásahy, a předjímat potřeby zákazníků. |
| --- | --- |

b)

výhledových studií, které poskytnou analýzy tendencí a událostí ve vědě, technice a společnosti a toho, jak se tyto tendence a události mohou dotknout veřejných politik, ovlivnit inovace, posílit konkurenceschopnost a udržitelný růst. To JRC umožní upozornit na záležitosti, jež mohou vyžadovat budoucí politické zásahy, a předjímat potřeby zákazníků.

JRC posílí svou podporu pro proces normalizace a normy jako horizontální součást podpory evropské konkurenceschopnosti. Činnosti budou zahrnovat prenormativní výzkum, vypracování referenčních materiálů a měření a harmonizaci metod. Bylo určeno pět hlavních oblastí (energetika, doprava, Digitální agenda, bezpečnost a ochrana (včetně jaderné bezpečnosti v rámci programu Euratomu), ochrana spotřebitele). JRC bude mimoto nadále podporovat šíření svých výsledků a poskytovat podporu pro správu práv duševního vlastnictví orgánů a institucí Unie.

JRC vytvoří kapacity v oblasti behaviorálních věd na podporu rozvoje účinnější regulace, doplňující činnosti JRC ve vybraných oblastech, jako je výživa, energetická účinnost a výrobkové politiky.

Součástí činností v příslušných oblastech, jako je Digitální agenda, udržitelná výroba a spotřeba nebo veřejné zdraví, bude sociálně-ekonomický výzkum.

K naplnění svého poslání jakožto referenčního střediska pro Unii, k dalšímu plnění své zásadní úlohy v EVP a pro vstup do nových oblastí výzkumu je nezbytné, aby JRC mělo k dispozici moderní infrastrukturu. JRC bude pokračovat ve svém programu rekonstrukce a modernizace k zajištění dodržování platných předpisů v oblasti životního prostředí a bezpečnosti a bude investovat do vědecké infrastruktury, včetně vývoje modelovacích platforem, zařízení pro nové oblasti, jako jsou genetické testy atd. Tyto investice se uskuteční v úzké koordinaci s plánem Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI), přičemž se vezmou v úvahu stávající zařízení v členských státech.

---

(1)  
  Doporučení Komise o řízení duševního vlastnictví při činnostech předávání znalostí a o kodexu správné praxe pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace (C(2008)1329 ze dne 10. dubna 2008).

(2)  V zásadě nejméně 80 %.

(3)  
  Regionální partnerské zařízení je výzkumná infrastruktura celonárodního nebo regionálního významu z hlediska socioekonomické návratnosti, odborné přípravy a přilákání výzkumných a technických pracovníků, která je uznána jakožto partner celoevropského ESFRI nebo jiné výzkumné infrastruktury světové úrovně. Kvalita regionálního partnerského zařízení zahrnující úroveň jeho odborné služby, vedení a politiku přístupu musí splňovat stejné normy, jaké jsou vyžadovány u celoevropských výzkumných infrastruktur.

(4)  Jelikož se veškerý výzkum stává náročným na výpočty a údaje, je pro všechny výzkumné pracovníky zásadní přístup k nejnovějším elektronickým infrastrukturám. GÉANT například spojuje 40 milionů uživatelů ve více než 8 000 institucích ve 40 zemích, zatímco evropská síťová infrastruktura je celosvětově největší distribuovanou počítačovou infrastrukturou s více než 290 lokalitami v 50 zemích. Neustálý pokrok v oblasti IKT a rostoucí potřeby vědy v oblasti výpočtů a zpracování ohromného množství dat představují při zajišťování bezproblémových služeb pro výzkumné pracovníky významné finanční a organizační problémy.

(5)  Internet věcí bude koordinován jako průřezová záležitost.

(6)  Včetně sítí založených na vesmírných technologiích.

(7)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(8)  Pracovní dokument útvarů Komise SEC(2009)1295 připojený ke sdělení Komise s názvem „Investování do vývoje nízkouhlíkových technologií (plán SET)“ COM(2009)0519 v konečném znění.

(9)  COM(2007)0723.

(10)  Bílá kniha Komise: „Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ COM(2011)0144 v konečném znění.

(11)  Odhady vypracované společností PriceWaterhouseCoopers pro „udržitelné globální obchodní příležitosti v oblasti přírodních zdrojů (včetně energetiky, lesnictví, potravinářství a zemědělství, vody a kovů)“ a WBCSD (2010) Vision 2050: The New Agenda for Business, World Business Council for Sustainable Development: Ženeva, URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf.

(12)  COM(2008)0699.

(13)  Evropský parlament „Policy Department Economic and Scientific Policy, Eco-innovation – putting the EU on the path to a resource and energy efficient economy, Study and briefing notes“, březen 2009.

(14)  Observatoř ekologických inovací „The Eco-Innovation Challenge – Pathways to a resource-efficient Europe – Annual Report 2010“, květen 2011.

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006.

(16)  Aniž je dotčen rozpočet přidělený této společenské výzvě.

(17)  C(2008)1329 v konečném znění, 10.4.2008.

PŘÍLOHA II

Výkonnostní ukazatele

V níže uvedené tabulce je pro specifické cíle programu Horizont 2020 stanoven
  jistý
  počet klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a dopadů,
  jež mohou být v průběhu provádění programu upřesněny
  .

1.   ČÁST I. PRIORITA „VYNIKAJÍCÍ VĚDA“

Ukazatele pro specifické cíle:

Evropská rada pro výzkum

| — | podíl publikací z projektů financovaných ERV, které patří do 1 % nejčastěji citovaných publikací
  v jednotlivých vědeckých oblastech |
| --- | --- |

—

podíl publikací z projektů financovaných ERV, které patří do 1 % nejčastěji citovaných publikací
  v jednotlivých vědeckých oblastech

Budoucí a vznikající technologie

| — | Publikace ve vzájemně hodnocených
  vysoce
  vlivných časopisech |
| --- | --- |

—

Publikace ve vzájemně hodnocených
  vysoce
  vlivných časopisech

| — | patentové přihlášky
  a patenty udělené v oblasti
  budoucích a vznikajících technologií. |
| --- | --- |

—

patentové přihlášky
  a patenty udělené v oblasti
  budoucích a vznikajících technologií.

Akce „Marie Curie-
  Skłodowská
  “týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje

| — | Meziodvětvový a přeshraniční pohyb výzkumných pracovníků včetně doktorandů |
| --- | --- |

—

Meziodvětvový a přeshraniční pohyb výzkumných pracovníků včetně doktorandů

Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur)

| — | řada výzkumných pracovníků s přístupem k výzkumným infrastrukturám
  ▌prostřednictvím podpory Unie. |
| --- | --- |

—

řada výzkumných pracovníků s přístupem k výzkumným infrastrukturám
  ▌prostřednictvím podpory Unie.

2.   ČÁST II. PRIORITA „VEDOUCÍ POSTAVENÍ V PRŮMYSLU“

Ukazatele pro specifické cíle:

Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích (IKT, nanotechnologie, vyspělé materiály, biotechnologie, vyspělá výroba a vesmír)

| — | počet patentových přihlášek
  a patentů udělených v oblasti různých
  základních a průmyslových technologií |
| --- | --- |

—

počet patentových přihlášek
  a patentů udělených v oblasti různých
  základních a průmyslových technologií

| — | podíl účastnických podniků zavádějících inovace, které jsou nové pro daný podnik nebo pro trh (v období projektu plus tři roky) |
| --- | --- |

—

podíl účastnických podniků zavádějících inovace, které jsou nové pro daný podnik nebo pro trh (v období projektu plus tři roky)

| — | počet publikací ve spolupráci veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

—

počet publikací ve spolupráci veřejného a soukromého sektoru.

Přístup k rizikovému financování

| — | Celkové investice mobilizované prostřednictvím dluhového financování a investic rizikového kapitálu |
| --- | --- |

—

Celkové investice mobilizované prostřednictvím dluhového financování a investic rizikového kapitálu

| — | počet organizací, kterým jsou poskytovány finanční prostředky, a částka soukromých finančních prostředků využívajících pákového efektu. |
| --- | --- |

—

počet organizací, kterým jsou poskytovány finanční prostředky, a částka soukromých finančních prostředků využívajících pákového efektu.

Inovace v MSP

| — | Podíl účastnických MSP zavádějících inovace, které jsou nové pro danou společnost nebo pro trh (v období projektu plus tři roky) |
| --- | --- |

—

Podíl účastnických MSP zavádějících inovace, které jsou nové pro danou společnost nebo pro trh (v období projektu plus tři roky)

| — | růst a tvorba pracovních míst v zúčastněných MSP. |
| --- | --- |

—

růst a tvorba pracovních míst v zúčastněných MSP.

3.   ČÁST III. PRIORITA „SPOLEČENSKÉ VÝZVY“

Ukazatele pro specifické cíle: ▌

Pro všechny společenské výzvy:

| — | Publikace ve vzájemně hodnocených
  vysoce
  vlivných odborných časopisech v oblasti jednotlivých společenských výzev |
| --- | --- |

—

Publikace ve vzájemně hodnocených
  vysoce
  vlivných odborných časopisech v oblasti jednotlivých společenských výzev

| — | patentové přihlášky
  a patenty udělené
  v oblasti jednotlivých společenských výzev |
| --- | --- |

—

patentové přihlášky
  a patenty udělené
  v oblasti jednotlivých společenských výzev

| — | počet
  prototypů a činností testování
  ▌ |
| --- | --- |

—

počet
  prototypů a činností testování
  ▌

| — | počet publikací ve spolupráci veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

—

počet publikací ve spolupráci veřejného a soukromého sektoru.

U každé výzvy se mimoto bude pokrok posuzovat na základě přispění k níže uvedeným specifickým cílům, které jsou podrobně rozvedeny v příloze I nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020].

4.   ČÁST IV. NEJADERNÉ PŘÍMÉ AKCE SPOLEČNÉHO VÝZKUMNÉHO STŘEDISKA

Ukazatele pro
  specifické cíle: ▌

| — | Počet patrných konkrétních dopadů na evropské politiky vyplývajících z technické a vědecké podpory poskytované Společným výzkumným střediskem |
| --- | --- |

—

Počet patrných konkrétních dopadů na evropské politiky vyplývajících z technické a vědecké podpory poskytované Společným výzkumným střediskem

| — | Počet vzájemně hodnocených publikací
  ve vysoce vlivných časopisech
  . |
| --- | --- |

—

Počet vzájemně hodnocených publikací
  ve vysoce vlivných časopisech
  .

PŘÍLOHA III

Monitorování

Komise bude monitorovat provádění programu Horizont 2020, a to zejména tyto oblasti:

| 1. | Příspěvek k uskutečňování Evropského výzkumného prostoru |
| --- | --- |

1.

Příspěvek k uskutečňování Evropského výzkumného prostoru

| 2. | Rozšíření účasti |
| --- | --- |

2.

Rozšíření účasti

| 3. | Účast malých a středních podniků |
| --- | --- |

3.

Účast malých a středních podniků

| 4. | Společenské a humanitní vědy |
| --- | --- |

4.

Společenské a humanitní vědy

| 5. | Věda a společnost |
| --- | --- |

5.

Věda a společnost

| 6. | Rovnost žen a mužů |
| --- | --- |

6.

Rovnost žen a mužů

| 7. | Mezinárodní spolupráce |
| --- | --- |

7.

Mezinárodní spolupráce

| 8. | Udržitelný rozvoj a změna klimatu, včetně informací o výdajích spojených se změnou klimatu |
| --- | --- |

8.

Udržitelný rozvoj a změna klimatu, včetně informací o výdajích spojených se změnou klimatu

| 9. | Nalezení způsobu uplatnění objevu na trhu |
| --- | --- |

9.

Nalezení způsobu uplatnění objevu na trhu

| 10. | Digitální agenda |
| --- | --- |

10.

Digitální agenda

| 11. | Účast soukromého sektoru |
| --- | --- |

11.

Účast soukromého sektoru

| 12. | Financování partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru |
| --- | --- |

12.

Financování partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru

| 13. | Komunikace a šíření informací |
| --- | --- |

13.

Komunikace a šíření informací

| 14. | Vzorce účasti nezávislých odborníků |
| --- | --- |

14.

Vzorce účasti nezávislých odborníků

PŘÍLOHA IV

Informace, které má Komise poskytnout v souladu s čl. 8a odst. 2

| 1. | Informace o jednotlivých projektech umožňující sledovat celý životní cyklus jednotlivých návrhů, a zejména:







  — | předložené návrhy, |
| --- | --- | --- |

1.

—

předložené návrhy,

| — | výsledky hodnocení pro každý návrh, |
| --- | --- |

—

výsledky hodnocení pro každý návrh,

| — | grantové dohody, |
| --- | --- |

—

grantové dohody,

| — | dokončené projekty. |
| --- | --- |

—

dokončené projekty.

| 2. | Informace o výsledku každé výzvy k předkládání projektů a jejich provádění, zejména:







  — | výsledky každé výzvy, |
| --- | --- | --- |

2.

—

výsledky každé výzvy,

| — | výsledek jednání o grantových dohodách, |
| --- | --- |

—

výsledek jednání o grantových dohodách,

| — | provádění projektů, včetně údajů o platbách a výsledků projektů. |
| --- | --- |

—

provádění projektů, včetně údajů o platbách a výsledků projektů.

| 3. | Informace o provádění programu, včetně příslušných informací na úrovni rámcového programu, zvláštních programů a každého z témat a JRC, jakož i součinnost s dalšími příslušnými programy Unie. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Informace o plnění rozpočtu pro Horizont 2020, včetně informací o závazcích a platbách v případě iniciativ podle článků 185 a 187. |
| --- | --- |

4.

PŘÍLOHA V

Složení programového výboru

Seznam složení

   (1)

  výboru pro program Horizont 2020 v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a):

| 1. | Strategické složení: Strategický přehled provádění celého programu, soudržnost mezi jeho jednotlivými částmi a průřezové otázky, včetně cílů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“. |
| --- | --- |

1.

Strategické složení: Strategický přehled provádění celého programu, soudržnost mezi jeho jednotlivými částmi a průřezové otázky, včetně cílů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“.

část I „Vynikající věda“:

| 2. | Evropská rada pro výzkum (ERV), Činnosti v oblasti budoucích a vznikajících technologií (FET) a akce „Marie Curie-Skłodowská“(MSCA) |
| --- | --- |

2.

Evropská rada pro výzkum (ERV), Činnosti v oblasti budoucích a vznikajících technologií (FET) a akce „Marie Curie-Skłodowská“(MSCA)

| 3. | Výzkumné infrastruktury |
| --- | --- |

3.

Výzkumné infrastruktury

část II „Vedoucí postavení v průmyslu“:

| 4. | Informační a komunikační technologie (IKT) |
| --- | --- |

4.

Informační a komunikační technologie (IKT)

| 5. | Nanotechnologie, vyspělé materiály, biotechnologie, vyspělá výroba a zpracování |
| --- | --- |

5.

Nanotechnologie, vyspělé materiály, biotechnologie, vyspělá výroba a zpracování

| 6. | Vesmír |
| --- | --- |

6.

Vesmír

| 7. | Malé a střední podniky a přístup k rizikovému financování |
| --- | --- |

7.

Malé a střední podniky a přístup k rizikovému financování

část III „Společenské výzvy“:

| 8. | Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky |
| --- | --- |

8.

Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky

| 9. | Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství |
| --- | --- |

9.

Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství

| 10. | Bezpečná, čistá a účinná energie |
| --- | --- |

10.

Bezpečná, čistá a účinná energie

| 11. | Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava |
| --- | --- |

11.

Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava

| 12. | Opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny |
| --- | --- |

12.

Opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny

| 13. | Evropa v měnícím se světě – inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění |
| --- | --- |

13.

Evropa v měnícím se světě – inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění

| 14. | Bezpečné společnosti – ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů |
| --- | --- |

14.

Bezpečné společnosti – ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů

---

(1)  Za účelem usnadnění provádění programu uhradí Komise pro každé zasedání programového výboru stanovené v pořadu jednání v souladu s platnými pokyny výdaje na jednoho zástupce pro každý členský stát a rovněž jednoho odborníka/poradce pro každý členský stát u těch bodů pořadu jednání, kde členský stát požaduje zvláštní odborné znalosti.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Evropská statistika ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/59)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2012)0167),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 338 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0101/2012),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality španělskou Poslaneckou sněmovnou a španělským Senátem a rakouskou Spolkovou radou, v nichž se uvádí, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality španělskou Poslaneckou sněmovnou a španělským Senátem a rakouskou Spolkovou radou, v nichž se uvádí, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky ze dne 6. listopadu 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky ze dne 6. listopadu 2012 (1),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0436/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 374, 4.12.2012, s. 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice

(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)

[pozm. návrh 43]

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský statistický systém (dále jen „ESS“) jako partnerství celkově úspěšně zkonsolidoval své činnosti, aby zajistil vývoj, vypracovávání a šíření vysoce kvalitní,
  regulované a spolehlivé
  evropské statistiky, mj. zlepšením správy a řízení systému. |
| --- | --- |

(1)

Evropský statistický systém (dále jen „ESS“) jako partnerství celkově úspěšně zkonsolidoval své činnosti, aby zajistil vývoj, vypracovávání a šíření vysoce kvalitní,
  regulované a spolehlivé
  evropské statistiky, mj. zlepšením správy a řízení systému.

| (2) | ▌ Byly však zjištěny nedostatky, zejména pokud jde o rámec řízení kvality statistiky.
  Tyto nedostatky posloužily ke zdůraznění nutnosti zajistit nezávislost statistických údajů na možných politických tlacích na vnitrostátní a unijní úrovni. |
| --- | --- |

(2)

▌ Byly však zjištěny nedostatky, zejména pokud jde o rámec řízení kvality statistiky.
  Tyto nedostatky posloužily ke zdůraznění nutnosti zajistit nezávislost statistických údajů na možných politických tlacích na vnitrostátní a unijní úrovni.

| (3) | Komise navrhla opatření k řešení těchto nedostatků
  a k posílení správy a řízení ESS
  ve svém sdělení ze dne 15. dubna 2011„Robustnější řízení kvality evropské statistiky“. Zejména navrhla konkrétní změnu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

Komise navrhla opatření k řešení těchto nedostatků
  a k posílení správy a řízení ESS
  ve svém sdělení ze dne 15. dubna 2011„Robustnější řízení kvality evropské statistiky“. Zejména navrhla konkrétní změnu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (3).

| (4) | Rada ve svých závěrech ze dne 20. června 2011 tuto iniciativu Komise přivítala a vyzdvihla, jak je důležité neustále zlepšovat správu a efektivitu ESS. |
| --- | --- |

(4)

Rada ve svých závěrech ze dne 20. června 2011 tuto iniciativu Komise přivítala a vyzdvihla, jak je důležité neustále zlepšovat správu a efektivitu ESS.

| (5) | Kromě toho by měl být zohledněn vývoj situace v poslední době v souvislosti s rámcem pro správu ekonomických záležitostí v Unii, zejména aspekty týkající se statistické nezávislosti jako transparentní postup přijímání a propouštění pracovníků, přidělování prostředků z rozpočtu a oznamování termínů zveřejnění statistických údajů s předstihem, které jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 (4), jakož i aspekty týkající se požadavku na funkční autonomii subjektů odpovědných za sledování provádění vnitrostátních fiskálních pravidel stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5). |
| --- | --- |

(5)

Kromě toho by měl být zohledněn vývoj situace v poslední době v souvislosti s rámcem pro správu ekonomických záležitostí v Unii, zejména aspekty týkající se statistické nezávislosti jako transparentní postup přijímání a propouštění pracovníků, přidělování prostředků z rozpočtu a oznamování termínů zveřejnění statistických údajů s předstihem, které jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 (4), jakož i aspekty týkající se požadavku na funkční autonomii subjektů odpovědných za sledování provádění vnitrostátních fiskálních pravidel stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5).

| (6) | Tyto aspekty
  , které se týkají statistické nezávislosti, jako je transparentní postup přijímání a propouštění pracovníků, přidělování prostředků z rozpočtu a oznamování termínů zveřejnění statistických údajů
  , by se neměly vztahovat pouze na statistiky vypracovávané pro účely systému fiskálního dohledu a postupu při nadměrném schodku, ale měly by se týkat všech evropských statistik, které vyvíjí, vypracovává a šíří ESS. |
| --- | --- |

(6)

Tyto aspekty
  , které se týkají statistické nezávislosti, jako je transparentní postup přijímání a propouštění pracovníků, přidělování prostředků z rozpočtu a oznamování termínů zveřejnění statistických údajů
  , by se neměly vztahovat pouze na statistiky vypracovávané pro účely systému fiskálního dohledu a postupu při nadměrném schodku, ale měly by se týkat všech evropských statistik, které vyvíjí, vypracovává a šíří ESS.

| (6a) | Kvalita evropské statistiky a její relevantnost pro řádně podložené rozhodování by měly být neustále přezkoumávány, mj. posuzováním jejich přidané hodnoty pro dosahování cílů strategie Evropa 2020 vytyčených ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, včetně cílů týkajících se růstu, zaměstnanosti a sociální ekonomiky. Kde je to vhodné, měl by být upraven záběr evropské statistiky. |
| --- | --- |

(6a)

Kvalita evropské statistiky a její relevantnost pro řádně podložené rozhodování by měly být neustále přezkoumávány, mj. posuzováním jejich přidané hodnoty pro dosahování cílů strategie Evropa 2020 vytyčených ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, včetně cílů týkajících se růstu, zaměstnanosti a sociální ekonomiky. Kde je to vhodné, měl by být upraven záběr evropské statistiky.

| (7) | Nezbytnou podmínkou
  pro zajištění
  profesionální nezávislosti statistických úřadů
  a vysoké kvality statistických údajů
  je navíc přiměřenost zdrojů, které jsou přiřazovány na ročním či víceletém základě a k dispozici na pokrytí statistických potřeb. |
| --- | --- |

(7)

Nezbytnou podmínkou
  pro zajištění
  profesionální nezávislosti statistických úřadů
  a vysoké kvality statistických údajů
  je navíc přiměřenost zdrojů, které jsou přiřazovány na ročním či víceletém základě a k dispozici na pokrytí statistických potřeb.

| (8) | Za tímto účelem by měla být posílena profesionální nezávislost statistických úřadů a měly by být
  zajištěny
  minimální standardy
  platné v celé Unii a měly by být poskytnuty určité záruky předsedům
  národních statistických úřadů (dále jen „NSÚ“) ohledně plnění statistických úkolů, organizačního řízení a přidělování zdrojů.
  Postupy jmenování předsedů NSÚ by měly být transparentní a měly by vycházet z odborných kritérií, pouze s patřičným přihlédnutím k rovným příležitostem a zejména k vyváženosti zastoupení žen a mužů. Za tímto účelem by měly plnohodnotnou roli hrát také vnitrostátní parlamenty a měly by v případě potřeby a v souladu s vnitrostátním právem usilovat o nezávislost subjektů vypracovávajících statistiky a zvýšit demokratickou odpovědnost statistické politiky. |
| --- | --- |

(8)

Za tímto účelem by měla být posílena profesionální nezávislost statistických úřadů a měly by být
  zajištěny
  minimální standardy
  platné v celé Unii a měly by být poskytnuty určité záruky předsedům
  národních statistických úřadů (dále jen „NSÚ“) ohledně plnění statistických úkolů, organizačního řízení a přidělování zdrojů.
  Postupy jmenování předsedů NSÚ by měly být transparentní a měly by vycházet z odborných kritérií, pouze s patřičným přihlédnutím k rovným příležitostem a zejména k vyváženosti zastoupení žen a mužů. Za tímto účelem by měly plnohodnotnou roli hrát také vnitrostátní parlamenty a měly by v případě potřeby a v souladu s vnitrostátním právem usilovat o nezávislost subjektů vypracovávajících statistiky a zvýšit demokratickou odpovědnost statistické politiky.

| (8a) | Důvěryhodná evropská statistika sice vyžaduje profesionální nezávislost statistiků, evropská statistika by ovšem měla reagovat na potřeby politiky a měla by poskytovat statistickou podporu novým politickým iniciativám na vnitrostátní a unijní úrovni. |
| --- | --- |

(8a)

Důvěryhodná evropská statistika sice vyžaduje profesionální nezávislost statistiků, evropská statistika by ovšem měla reagovat na potřeby politiky a měla by poskytovat statistickou podporu novým politickým iniciativám na vnitrostátní a unijní úrovni.

| (8b) | Je nutné, aby byla upevněna nezávislost Eurostatu a aby byla zaručena účinným parlamentním dohledem a kontrolou. |
| --- | --- |

(8b)

Je nutné, aby byla upevněna nezávislost Eurostatu a aby byla zaručena účinným parlamentním dohledem a kontrolou.

| (9) | Kromě toho by měl být vyjasněn rozsah koordinační role, která již byla NSÚ přidělena,
  pokud jde o statistiky vypracovávané prostřednictvím ESS,
  aby byla
  na vnitrostátní úrovni
  zajištěna efektivnější koordinace statistických činností
  v rámci ESS
  ,
  přičemž je nutno vzít náležitě v potaz statistické úkoly, které plní Evropský systém centrálních bank (ESCB). Neustálá koordinace a spolupráce mezi NSÚ a Eurostatem je také důležitou součástí efektivní koordinace statistických činností v rámci ESS. Institucionální oddělení ESCB a nezávislost centrálních bank by měly být respektovány v rámci vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky v rámci specifické struktury řízení a programů statistické činnosti ESS a ESCB
  . |
| --- | --- |

(9)

Kromě toho by měl být vyjasněn rozsah koordinační role, která již byla NSÚ přidělena,
  pokud jde o statistiky vypracovávané prostřednictvím ESS,
  aby byla
  na vnitrostátní úrovni
  zajištěna efektivnější koordinace statistických činností
  v rámci ESS
  ,
  přičemž je nutno vzít náležitě v potaz statistické úkoly, které plní Evropský systém centrálních bank (ESCB). Neustálá koordinace a spolupráce mezi NSÚ a Eurostatem je také důležitou součástí efektivní koordinace statistických činností v rámci ESS. Institucionální oddělení ESCB a nezávislost centrálních bank by měly být respektovány v rámci vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky v rámci specifické struktury řízení a programů statistické činnosti ESS a ESCB
  .

| (10) | V zájmu snížení zátěže statistických úřadů a respondentů by NSÚ a jiné vnitrostátní orgány měly mít možnost rychlého a bezplatného přístupu k administrativním záznamům, včetně záznamů ukládaných elektronicky, a měly by mít možnost tyto záznamy využívat a integrovat je do statistik. |
| --- | --- |

(10)

V zájmu snížení zátěže statistických úřadů a respondentů by NSÚ a jiné vnitrostátní orgány měly mít možnost rychlého a bezplatného přístupu k administrativním záznamům, včetně záznamů ukládaných elektronicky, a měly by mít možnost tyto záznamy využívat a integrovat je do statistik.

| (10a) | Evropská statistika by měla být snadno srovnatelná a přístupná a měla by být rychle a pravidelně aktualizována, aby bylo zajištěno, že politiky Unie a iniciativy financování budou plně zohledňovat vývoj situace v Unii, zvláště důsledky hospodářské krize. |
| --- | --- |

(10a)

Evropská statistika by měla být snadno srovnatelná a přístupná a měla by být rychle a pravidelně aktualizována, aby bylo zajištěno, že politiky Unie a iniciativy financování budou plně zohledňovat vývoj situace v Unii, zvláště důsledky hospodářské krize.

| (11) | NSÚ by dále měly být v rané fázi konzultovány ohledně návrhu podoby nových administrativních záznamů, které by mohly poskytovat údaje pro statistické účely, a ohledně plánovaných změn stávajících zdrojů administrativních údajů či jejich zrušení. Měly by rovněž získávat příslušná metadata od vlastníků administrativních údajů a koordinovat standardizační činnosti týkající se administrativních záznamů, které jsou důležité pro vypracovávání statistických údajů. |
| --- | --- |

(11)

NSÚ by dále měly být v rané fázi konzultovány ohledně návrhu podoby nových administrativních záznamů, které by mohly poskytovat údaje pro statistické účely, a ohledně plánovaných změn stávajících zdrojů administrativních údajů či jejich zrušení. Měly by rovněž získávat příslušná metadata od vlastníků administrativních údajů a koordinovat standardizační činnosti týkající se administrativních záznamů, které jsou důležité pro vypracovávání statistických údajů.

| (12) | Důvěrnost údajů získaných z administrativních záznamů by měla být chráněna podle společných zásad a pokynů, jež se uplatňují pro všechny důvěrné údaje, které jsou využívány pro vypracovávání evropské statistiky. Měly by rovněž být stanoveny
  a zveřejněny
  rámce pro posuzování kvality
  a transparentnosti
  těchto údajů. |
| --- | --- |

(12)

Důvěrnost údajů získaných z administrativních záznamů by měla být chráněna podle společných zásad a pokynů, jež se uplatňují pro všechny důvěrné údaje, které jsou využívány pro vypracovávání evropské statistiky. Měly by rovněž být stanoveny
  a zveřejněny
  rámce pro posuzování kvality
  a transparentnosti
  těchto údajů.

| (12a) | Všichni uživatelé by měli mít přístup ke stejným údajům ve stejnou dobu a měly by být důsledně dodržovány zákazy poskytovat údaje. NSÚ by měly stanovit termíny zveřejňování pravidelně zjišťovaných údajů. |
| --- | --- |

(12a)

Všichni uživatelé by měli mít přístup ke stejným údajům ve stejnou dobu a měly by být důsledně dodržovány zákazy poskytovat údaje. NSÚ by měly stanovit termíny zveřejňování pravidelně zjišťovaných údajů.

| (13) | Kvalita evropské statistiky a důvěra uživatelů by mohla být posílena tím, že národní vlády ponesou odpovědnost za
  důsledné
  uplatňování Kodexu evropské statistiky. Za tímto účelem by v každém členském státě měl být stanoven závazek o důvěryhodnosti statistiky (dále jen „závazek“),
  a to s přihlédnutím ke specifikům každého státu, a měl
  by zahrnovat konkrétní činnosti dané vlády týkající se uplatňování
  statistických zásad obsažených v
  kodexu.
  Tento závazek by mohl zahrnovat národní
  rámce
  zabezpečování vysoké
  kvality, včetně hodnocení vlastní činnosti, nápravných opatření
  a monitorovacích mechanismů
  . |
| --- | --- |

(13)

Kvalita evropské statistiky a důvěra uživatelů by mohla být posílena tím, že národní vlády ponesou odpovědnost za
  důsledné
  uplatňování Kodexu evropské statistiky. Za tímto účelem by v každém členském státě měl být stanoven závazek o důvěryhodnosti statistiky (dále jen „závazek“),
  a to s přihlédnutím ke specifikům každého státu, a měl
  by zahrnovat konkrétní činnosti dané vlády týkající se uplatňování
  statistických zásad obsažených v
  kodexu.
  Tento závazek by mohl zahrnovat národní
  rámce
  zabezpečování vysoké
  kvality, včetně hodnocení vlastní činnosti, nápravných opatření
  a monitorovacích mechanismů
  .

| (13a) | Internetové stránky Komise (Eurostatu) by měly umožňovat snadný přístup k úplným a uživatelsky vstřícným řadám údajů. Měly by být, pokud to bude možné, pravidelně aktualizovány, aby poskytovaly informace o všech členských státech v ročních a měsíčních srovnáních. |
| --- | --- |

(13a)

Internetové stránky Komise (Eurostatu) by měly umožňovat snadný přístup k úplným a uživatelsky vstřícným řadám údajů. Měly by být, pokud to bude možné, pravidelně aktualizovány, aby poskytovaly informace o všech členských státech v ročních a měsíčních srovnáních.

| (14) | Aby byla zajištěna vysoká úroveň nezávislosti, musí vypracovávání evropské statistiky vycházet z dlouhodobého provozního a finančního plánování, a proto by měl evropský statistický program pokrývat stejné období jako víceletý finanční rámec. |
| --- | --- |

(14)

Aby byla zajištěna vysoká úroveň nezávislosti, musí vypracovávání evropské statistiky vycházet z dlouhodobého provozního a finančního plánování, a proto by měl evropský statistický program pokrývat stejné období jako víceletý finanční rámec.

| (15) | Nařízení (ES) č. 223/2009 svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení
  v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES

   (6)

  . V
  důsledku vstupu
  nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011

   (7)

  , kterým se zrušuje rozhodnutí 1999/468/ES,
  v platnost je třeba uvést pravomoci svěřené na základě uvedeného nařízení Komisi do souladu s 
  tímto novým rámcem a tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Komise by měla zajistit, aby tyto prováděcí akty nepředstavovaly významnou dodatečnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Nařízení (ES) č. 223/2009 svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení
  v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES

   (6)

  . V
  důsledku vstupu
  nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011

   (7)

  , kterým se zrušuje rozhodnutí 1999/468/ES,
  v platnost je třeba uvést pravomoci svěřené na základě uvedeného nařízení Komisi do souladu s 
  tímto novým rámcem a tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Komise by měla zajistit, aby tyto prováděcí akty nepředstavovaly významnou dodatečnou administrativní zátěž pro členské státy nebo respondenty.

▌

| (19) | Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. |
| --- | --- |

(19)

Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.

| (20) | Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém. |
| --- | --- |

(20)

Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém.

| (20a) | Nařízení (ES) č. 223/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(20a)

Nařízení (ES) č. 223/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pozměňovací návrhy k nařízení (ES) č. 223/2009

Nařízení (ES) č. 223/2009 se mění takto:

| (1) | V čl. 2 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | ‚profesionální nezávislostí‘, kterou se rozumí, že se statistika musí vyvíjet, vypracovávat a šířit nezávisle, zejména pokud jde o výběr používaných technik, definic, metodik a zdrojů a o načasování a obsah všech forem šíření,
  a že plnění těchto úkolů musí probíhat
  bez jakýchkoliv tlaků politických či zájmových skupin nebo orgánů Unie či vnitrostátních orgánů;“ |
| --- | --- | --- |

(1)

V čl. 2 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

‚profesionální nezávislostí‘, kterou se rozumí, že se statistika musí vyvíjet, vypracovávat a šířit nezávisle, zejména pokud jde o výběr používaných technik, definic, metodik a zdrojů a o načasování a obsah všech forem šíření,
  a že plnění těchto úkolů musí probíhat
  bez jakýchkoliv tlaků politických či zájmových skupin nebo orgánů Unie či vnitrostátních orgánů;“

| (2) | V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Národní statistické úřady NSÚ určené jednotlivými členskými státy jako subjekty, které odpovídají za koordinaci všech činností ▌pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky
  na vnitrostátní úrovni podle tohoto nařízení
  (NSÚ), působí v tomto ohledu jako jediné kontaktní místo pro Komisi (Eurostat) v otázkách statistiky.
  Koordinační odpovědnost NSÚ zahrnuje všechny ostatní vnitrostátní orgány odpovědné za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky
  vypracovávané podle tohoto nařízení všemi ostatními vnitrostátními orgány zapojenými v ESS
  . NSÚ je na vnitrostátní úrovni odpovědný zejména za koordinaci plánování statistických programů, předkládání zpráv, sledování kvality,
  jasnou
  metodiky, předávání údajů a komunikace týkající se statistické činnosti ESS.
  NSÚ a příslušná národní centrální banka (NCB) jako člen ESCB provádějící programy statistické činnosti ESCB spolupracují v záležitostech týkajících se evropské statistiky, které jsou společné ESS a ESCB, s cílem zajistit vypracovávání úplné a koherentní evropské statistiky prostřednictvím ESS a ESCB v oblasti působnosti každého z nich.“
  ; |
| --- | --- |

(2)

V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Národní statistické úřady NSÚ určené jednotlivými členskými státy jako subjekty, které odpovídají za koordinaci všech činností ▌pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky
  na vnitrostátní úrovni podle tohoto nařízení
  (NSÚ), působí v tomto ohledu jako jediné kontaktní místo pro Komisi (Eurostat) v otázkách statistiky.

Koordinační odpovědnost NSÚ zahrnuje všechny ostatní vnitrostátní orgány odpovědné za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky
  vypracovávané podle tohoto nařízení všemi ostatními vnitrostátními orgány zapojenými v ESS
  . NSÚ je na vnitrostátní úrovni odpovědný zejména za koordinaci plánování statistických programů, předkládání zpráv, sledování kvality,
  jasnou
  metodiky, předávání údajů a komunikace týkající se statistické činnosti ESS.
  NSÚ a příslušná národní centrální banka (NCB) jako člen ESCB provádějící programy statistické činnosti ESCB spolupracují v záležitostech týkajících se evropské statistiky, které jsou společné ESS a ESCB, s cílem zajistit vypracovávání úplné a koherentní evropské statistiky prostřednictvím ESS a ESCB v oblasti působnosti každého z nich.“
  ;

| (3) | Vkládá se nový článek, který zní:


  „Článek 5a




  Předsedové NSÚ


  a vedoucí statistických útvarů jiných vnitrostátních orgánů


  1.   
  V
   rámci svého vnitrostátní statistického systému
  členské státy zajistí profesionální nezávislost osob odpovědných za plnění úkolů stanovených v tomto nařízení
  . ▌
  2.   
  Za tímto účelem předsedové
  NSÚ:








  a) | mají výlučnou odpovědnost za rozhodování o procesech, statistických metodách, standardech a postupech a o obsahu a načasování zveřejňování všech evropských statistik vyvíjených, vypracovávaných a šířených NSÚ; |
| --- | --- | --- |

(3)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 5a

Předsedové NSÚ


  a vedoucí statistických útvarů jiných vnitrostátních orgánů

1.   
  V
   rámci svého vnitrostátní statistického systému
  členské státy zajistí profesionální nezávislost osob odpovědných za plnění úkolů stanovených v tomto nařízení
  . ▌

2.   
  Za tímto účelem předsedové
  NSÚ:

a)

mají výlučnou odpovědnost za rozhodování o procesech, statistických metodách, standardech a postupech a o obsahu a načasování zveřejňování všech evropských statistik vyvíjených, vypracovávaných a šířených NSÚ;

| b) | mají pravomoc rozhodovat o všech záležitostech týkajících se vnitřního řízení NSÚ; |
| --- | --- |

b)

mají pravomoc rozhodovat o všech záležitostech týkajících se vnitřního řízení NSÚ;

| c) | při plnění statistických úkolů jednají nezávisle, přičemž nežádají vládu ani jiné instituce, orgány, úřady či subjekty o pokyny; |
| --- | --- |

c)

při plnění statistických úkolů jednají nezávisle, přičemž nežádají vládu ani jiné instituce, orgány, úřady či subjekty o pokyny;

| d) | odpovídají za statistickou činnost a plnění rozpočtu NSÚ; |
| --- | --- |

d)

odpovídají za statistickou činnost a plnění rozpočtu NSÚ;

| e) | zveřejňují výroční zprávy a mohou vyjádřit své připomínky k záležitostem týkajícím se prostředků, které jsou NSÚ z rozpočtu přidělovány na statistickou činnost; |
| --- | --- |

e)

zveřejňují výroční zprávy a mohou vyjádřit své připomínky k záležitostem týkajícím se prostředků, které jsou NSÚ z rozpočtu přidělovány na statistickou činnost;

| f) | koordinují statistické činnosti všech vnitrostátních orgánů, které přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky, jak je uvedeno v článku 5; |
| --- | --- |

f)

koordinují statistické činnosti všech vnitrostátních orgánů, které přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky, jak je uvedeno v článku 5;

| g) | v případě potřeby vypracovávají národní pokyny pro zajištění kvality při vývoji, vypracovávání a šíření veškerých evropských statistik v rámci svého vnitrostátního statistického systému a odpovídají za zajištění souladu s těmito pokyny v rámci NSÚ; a |
| --- | --- |

g)

v případě potřeby vypracovávají národní pokyny pro zajištění kvality při vývoji, vypracovávání a šíření veškerých evropských statistik v rámci svého vnitrostátního statistického systému a odpovídají za zajištění souladu s těmito pokyny v rámci NSÚ; a

| h) | zastupují v rámci ESS svůj vnitrostátní statistický systém. |
| --- | --- |

h)

zastupují v rámci ESS svůj vnitrostátní statistický systém.

3.   
  Členské státy zajistí, aby jiné vnitrostátní orgány odpovědné za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky plnily takové úkoly v souladu s národními pokyny vypracovanými předsedou
  NSÚ.

4.   
  Postupy jmenování, přeložení a odvolání předsedů a NSÚ a popřípadě také vedoucích statistických útvarů jiných vnitrostátních orgánů, které vypracovávají evropské statistiky, musí být transparentní a musí vycházet z profesionálních kritérií, nikoli z politických důvodů. Musí být zajištěno respektování zásady rovných příležitostí, zejména pokud jde o zastoupení mužů a žen. Pro odvolání předsedy NSÚ je třeba uvést podrobné důvody. Tyto postupy musí být zveřejněny.

4a.
     
  Členské státy mohou zřídit vnitrostátní subjekt, který bude zajišťovat profesionální nezávislost subjektů, které v daném členském státě vypracovávají evropské statistiky. Předsedové NSÚ a popřípadě vedoucí statistických útvarů ostatních vnitrostátních orgánů, které vypracovávají evropské statistiky, mohou využívat rad od těchto subjektů. Postupy jmenování, přeložení a odvolání členů těchto subjektů musí být transparentní a musí vycházet z profesionálních kritérií, nikoli z politických důvodů.
  “;

| (4) | V článku 6 se
  odstavce 2 a 3 nahrazují
  tímto:
  „2.   Na úrovni Unie jedná Komise (Eurostat) nezávisle při zajišťování vypracovávání evropské statistiky podle zavedených pravidel a statistických zásad,
  přičemž spolupracuje s NSÚ a koordinuje s ním svou činnost.
  ▌


  3.
     
  Aniž je dotčen článek 5 Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank (dále jen ‚statut ESCB‘) a Evropské centrální banky, Komise (Eurostat) koordinuje statistické činnosti orgánů a institucí Společenství, zejména s cílem zajistit konzistentnost a kvalitu údajů minimalizovat zátěž spojenou s jejich předáváním. V tomto smyslu může Komise (Eurostat) vyzvat jakýkoli orgán nebo instituci Společenství ke konzultaci nebo spolupráci za účelem vývoje metod a systémů pro statistické účely v příslušné oblasti pravomocí. Takový orgán či instituce, kteří nabízí, že budou vypracovávat statistiky, musí tuto věc konzultovat s Komisí (Eurostatem) a zohlednit veškerá doporučení, které mohou v tomto směru obdržet.“; |
| --- | --- |

(4)

V článku 6 se
  odstavce 2 a 3 nahrazují
  tímto:

„2.   Na úrovni Unie jedná Komise (Eurostat) nezávisle při zajišťování vypracovávání evropské statistiky podle zavedených pravidel a statistických zásad,
  přičemž spolupracuje s NSÚ a koordinuje s ním svou činnost.
  ▌

3.
     
  Aniž je dotčen článek 5 Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank (dále jen ‚statut ESCB‘) a Evropské centrální banky, Komise (Eurostat) koordinuje statistické činnosti orgánů a institucí Společenství, zejména s cílem zajistit konzistentnost a kvalitu údajů minimalizovat zátěž spojenou s jejich předáváním. V tomto smyslu může Komise (Eurostat) vyzvat jakýkoli orgán nebo instituci Společenství ke konzultaci nebo spolupráci za účelem vývoje metod a systémů pro statistické účely v příslušné oblasti pravomocí. Takový orgán či instituce, kteří nabízí, že budou vypracovávat statistiky, musí tuto věc konzultovat s Komisí (Eurostatem) a zohlednit veškerá doporučení, které mohou v tomto směru obdržet.“;

| (4a) | Vkládá se nový článek, který zní:




  „Článek 6a




  Generální ředitel Komise (Eurostat)




  1.
     
  Statistický úřad Komise (Eurostat) vede generální ředitel. Generálního ředitele jmenuje Komise na sedmileté funkční období v souladu s postupem uvedeným v odstavci 2, přičemž žádný uchazeč nemůže být jmenován opakovaně.




  2.
     
  Komise zveřejní výzvu k podání kandidatur v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději šest měsíců před koncem funkčního období úřadujícího generálního ředitele. Postup jmenování, přeložení a odvolání generálního ředitele musí zajistit respektování rovných příležitostí, zejména pokud jde o zastoupení mužů a žen, a musí být transparentní a musí vycházet z profesionálních kritérií, nikoli z politických důvodů. Komise jmenuje generálního ředitele po konzultaci s Evropským parlamentem a Radou.




  3.
     
  Generální ředitel nese výlučnou odpovědnost za rozhodování o procesech, statistických metodách, a postupech a o obsahu všech zveřejňovaných statistik vypracovaných Komisí (Eurostatem) a jejich zveřejnění. Generální ředitel má pravomoc rozhodovat o veškerých záležitostech týkajících se vnitřního řízení statistického úřadu Komise (Eurostatu). Při plnění těchto úkolů jedná generální ředitel nezávisle a nežádá vládu ani jiné orgány, úřady, subjekty či agentury o pokyny, ani je od nich nepřijímá. Pokud se generální ředitel domnívá, že Komise přijala opatření, které zpochybňuje jeho nezávislost, okamžitě o této skutečnosti uvědomí Evropský parlament.




  4.
     
  Generální ředitel odpovídá za statistickou činnost a plnění rozpočtu statistického úřadu Komise (Eurostatu). Vystupuje v rámci dialogu o otázkách statistiky každý rok před příslušným výborem Evropského parlamentu, kde projednává otázky týkající se statistické správy, metodologie a inovací v oblasti statistiky a vyjadřuje své připomínky k záležitostem týkajícím se prostředků, které jsou na statistickou činnost statistického úřadu Komise (Eurostatu) přidělovány z rozpočtu.




  5.
     
  Před uložením jakékoli disciplinární sankce generálnímu řediteli konzultuje Komise záležitost s Evropským parlamentem. Uložení jakékoli disciplinární sankce musí mít formu odůvodněného rozhodnutí, které je pro informaci předloženo Evropskému parlamentu, Radě a Evropské poradní komisi pro dohled nad statistikou.“; |
| --- | --- |

(4a)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 6a

Generální ředitel Komise (Eurostat)

1.
     
  Statistický úřad Komise (Eurostat) vede generální ředitel. Generálního ředitele jmenuje Komise na sedmileté funkční období v souladu s postupem uvedeným v odstavci 2, přičemž žádný uchazeč nemůže být jmenován opakovaně.

2.
     
  Komise zveřejní výzvu k podání kandidatur v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději šest měsíců před koncem funkčního období úřadujícího generálního ředitele. Postup jmenování, přeložení a odvolání generálního ředitele musí zajistit respektování rovných příležitostí, zejména pokud jde o zastoupení mužů a žen, a musí být transparentní a musí vycházet z profesionálních kritérií, nikoli z politických důvodů. Komise jmenuje generálního ředitele po konzultaci s Evropským parlamentem a Radou.

3.
     
  Generální ředitel nese výlučnou odpovědnost za rozhodování o procesech, statistických metodách, a postupech a o obsahu všech zveřejňovaných statistik vypracovaných Komisí (Eurostatem) a jejich zveřejnění. Generální ředitel má pravomoc rozhodovat o veškerých záležitostech týkajících se vnitřního řízení statistického úřadu Komise (Eurostatu). Při plnění těchto úkolů jedná generální ředitel nezávisle a nežádá vládu ani jiné orgány, úřady, subjekty či agentury o pokyny, ani je od nich nepřijímá. Pokud se generální ředitel domnívá, že Komise přijala opatření, které zpochybňuje jeho nezávislost, okamžitě o této skutečnosti uvědomí Evropský parlament.

4.
     
  Generální ředitel odpovídá za statistickou činnost a plnění rozpočtu statistického úřadu Komise (Eurostatu). Vystupuje v rámci dialogu o otázkách statistiky každý rok před příslušným výborem Evropského parlamentu, kde projednává otázky týkající se statistické správy, metodologie a inovací v oblasti statistiky a vyjadřuje své připomínky k záležitostem týkajícím se prostředků, které jsou na statistickou činnost statistického úřadu Komise (Eurostatu) přidělovány z rozpočtu.

5.
     
  Před uložením jakékoli disciplinární sankce generálnímu řediteli konzultuje Komise záležitost s Evropským parlamentem. Uložení jakékoli disciplinární sankce musí mít formu odůvodněného rozhodnutí, které je pro informaci předloženo Evropskému parlamentu, Radě a Evropské poradní komisi pro dohled nad statistikou.“;

| (5) | v článku 11 se
  doplňují následující odstavce
  :
  „3.   Členské státy
  a Komise
  přijmou všechna nezbytná opatření k uplatňování

  statistických zásad uvedených v čl. 2 odst. 1
  , aby zachovaly důvěru
  v evropské
  statistiky.
  Podrobnosti těchto zásad jsou uvedeny v kodexu.




  3a.
     ‚Závazek o důvěryhodnosti statistiky‘
  má za cíl zajistit důvěru veřejnosti v evropskou statistiku a pokrok při uplatňování statistických zásad obsažených v kodexu tím, že zapojí členské státy a Komisi do toho, aby byly odpovídajícími prostředky vytvořeny a na jejich internetových stránkách zveřejněny specifické politické závazky směřující celkové důvěře ve statistiku, a to včetně shrnutí pro občany
  .


  3b.
     Komise plnění těchto závazků pravidelně sleduje na základě výročních zpráv zasílaných členskými státy.


  Pokud není závazek zveřejněn do ...

   (*1)

  , příslušný členský stát předloží Komisi a zveřejní zprávu o pokroku při provádění kodexu, a popřípadě i o krocích, které učinil ve snaze o vytvoření tohoto závazku.




  Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zveřejněných závazcích a popřípadě zprávy o pokroku do ...

   (*2).


  3c.
     
  Závazek Komise (Eurostatu) pravidelně monitoruje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (ESGAB) na základě roční zprávy předkládané Komisí. Komise ESGAB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o plnění těchto závazků do ...

   (*3).“;

  (*1)  
  Tři roky po vstupu nařízení (2012/0084(COD)) v platnost.
  "


  (*2)  
  Tři roky a šest měsíců po vstupu nařízení (2012/0084(COD)) v platnost.
  "


  (*3)  
  Tři roky po vstupu nařízení (2012/0084(COD)) v platnost.
  " |
| --- | --- |

(5)

v článku 11 se
  doplňují následující odstavce
  :

„3.   Členské státy
  a Komise
  přijmou všechna nezbytná opatření k uplatňování

  statistických zásad uvedených v čl. 2 odst. 1
  , aby zachovaly důvěru
  v evropské
  statistiky.
  Podrobnosti těchto zásad jsou uvedeny v kodexu.

3a.
     ‚Závazek o důvěryhodnosti statistiky‘
  má za cíl zajistit důvěru veřejnosti v evropskou statistiku a pokrok při uplatňování statistických zásad obsažených v kodexu tím, že zapojí členské státy a Komisi do toho, aby byly odpovídajícími prostředky vytvořeny a na jejich internetových stránkách zveřejněny specifické politické závazky směřující celkové důvěře ve statistiku, a to včetně shrnutí pro občany
  .

3b.
     Komise plnění těchto závazků pravidelně sleduje na základě výročních zpráv zasílaných členskými státy.

Pokud není závazek zveřejněn do ...

   (*1)

  , příslušný členský stát předloží Komisi a zveřejní zprávu o pokroku při provádění kodexu, a popřípadě i o krocích, které učinil ve snaze o vytvoření tohoto závazku.

Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zveřejněných závazcích a popřípadě zprávy o pokroku do ...

   (*2).

3c.
     
  Závazek Komise (Eurostatu) pravidelně monitoruje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (ESGAB) na základě roční zprávy předkládané Komisí. Komise ESGAB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o plnění těchto závazků do ...

   (*3).“;

(*1)  
  Tři roky po vstupu nařízení (2012/0084(COD)) v platnost.
  "

(*2)  
  Tři roky a šest měsíců po vstupu nařízení (2012/0084(COD)) v platnost.
  "

(*3)  
  Tři roky po vstupu nařízení (2012/0084(COD)) v platnost.
  "

| (6) | Článek 12 se mění takto:










  a) | odstavce 2 a 3 se nahrazují
  tímto:
  „
  2.
     Konkrétní požadavky na kvalitu, například cílové hodnoty a minimální standardy pro vypracovávání statistik, mohou stanovit
  také
  odvětvové právní předpisy.


  S cílem zajistit jednotné uplatňování kritérií kvality stanovených v odstavci 1 tohoto článku na údaje, na které se vztahují odvětvové právní předpisy ve specifických oblastech statistiky, přijme Komise prováděcí akty, které stanoví způsob sestavování, strukturu a periodičnost zpráv o kvalitě stanovených v odvětvových právních předpisech. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.




  3.
     
  Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předávaných údajů a vyjádří v nich veškeré případné pochybnosti o správnosti těchto údajů. Komise kvalitu předávaných údajů posoudí na základě odpovídající analýzy a připraví a zveřejní zprávy a sdělení o kvalitě evropské statistiky.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

Článek 12 se mění takto:

a)

odstavce 2 a 3 se nahrazují
  tímto:

„
  2.
     Konkrétní požadavky na kvalitu, například cílové hodnoty a minimální standardy pro vypracovávání statistik, mohou stanovit
  také
  odvětvové právní předpisy.

S cílem zajistit jednotné uplatňování kritérií kvality stanovených v odstavci 1 tohoto článku na údaje, na které se vztahují odvětvové právní předpisy ve specifických oblastech statistiky, přijme Komise prováděcí akty, které stanoví způsob sestavování, strukturu a periodičnost zpráv o kvalitě stanovených v odvětvových právních předpisech. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.

3.
     
  Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) zprávy o kvalitě předávaných údajů a vyjádří v nich veškeré případné pochybnosti o správnosti těchto údajů. Komise kvalitu předávaných údajů posoudí na základě odpovídající analýzy a připraví a zveřejní zprávy a sdělení o kvalitě evropské statistiky.“;

| b) | doplňují se nové odstavce, které znějí:


  „
  3a.
     
  V zájmu transparentnosti Komise (Eurostat) v případě potřeby zveřejní své posouzení kvality příspěvků členských států k evropské statistice.




  3b.
     
  Pokud odvětvové právní předpisy stanoví možnost uložit členským státům pokuty v případě předání zkreslených statistických údajů, může Komise v souladu se Smlouvami a specifickými odvětvovými právními předpisy, podnítit a vést šetření, jak je zapotřebí, včetně případných inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda členský stát podává úmyslně nebo z hrubé nedbalosti v závažné míře zkreslené statistické údaje. Komise může požádat členský stát, v jehož případě probíhá šetření, o poskytnutí relevantních informací.




  3c.
     
  Pokud má Komise za to, že členský stát nesplnil své povinnosti podle tohoto nařízení nebo podle příslušných odvětvových právních předpisů, pokud jde o předkládání statistických údajů, postupuje v souladu s článkem 258 Smlouvy“; |
| --- | --- |

b)

doplňují se nové odstavce, které znějí:

„
  3a.
     
  V zájmu transparentnosti Komise (Eurostat) v případě potřeby zveřejní své posouzení kvality příspěvků členských států k evropské statistice.

3b.
     
  Pokud odvětvové právní předpisy stanoví možnost uložit členským státům pokuty v případě předání zkreslených statistických údajů, může Komise v souladu se Smlouvami a specifickými odvětvovými právními předpisy, podnítit a vést šetření, jak je zapotřebí, včetně případných inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda členský stát podává úmyslně nebo z hrubé nedbalosti v závažné míře zkreslené statistické údaje. Komise může požádat členský stát, v jehož případě probíhá šetření, o poskytnutí relevantních informací.

3c.
     
  Pokud má Komise za to, že členský stát nesplnil své povinnosti podle tohoto nařízení nebo podle příslušných odvětvových právních předpisů, pokud jde o předkládání statistických údajů, postupuje v souladu s článkem 258 Smlouvy“;

| (7) | V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Evropský statistický program poskytuje rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, který stanoví hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu odpovídající období víceletého finančního rámce.
  Přijímají jej
  Evropský parlament a Rada. Jeho dopad a efektivita nákladů se posuzuje za přispění nezávislých odborníků.“; |
| --- | --- |

(7)

V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Evropský statistický program poskytuje rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, který stanoví hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu odpovídající období víceletého finančního rámce.
  Přijímají jej
  Evropský parlament a Rada. Jeho dopad a efektivita nákladů se posuzuje za přispění nezávislých odborníků.“;

| (7a) | V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:




  „2.
     
  Komise může formou prováděcích aktů rozhodnout o přechodné přímé statistické akci, pokud:










  a) | akce nestanovuje sběr údajů za více než tři referenční roky; |
| --- | --- | --- |

(7a)

V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.
     
  Komise může formou prováděcích aktů rozhodnout o přechodné přímé statistické akci, pokud:

a)

akce nestanovuje sběr údajů za více než tři referenční roky;

| b) | údaje jsou již dostupné nebo přístupné v rámci příslušných NSÚ či jiných vnitrostátních orgánů nebo je lze získat přímo pomocí vhodných vzorků populace pro statistická zjišťování na úrovni Unie, přičemž je prováděna přiměřená koordinace s NSÚ či jinými vnitrostátními orgány; a |
| --- | --- |

b)

údaje jsou již dostupné nebo přístupné v rámci příslušných NSÚ či jiných vnitrostátních orgánů nebo je lze získat přímo pomocí vhodných vzorků populace pro statistická zjišťování na úrovni Unie, přičemž je prováděna přiměřená koordinace s NSÚ či jinými vnitrostátními orgány; a

| c) | Unie poskytuje NSÚ a jiným vnitrostátním orgánům finanční příspěvky na pokrytí jejich dodatečných nákladů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012

   (8). |
| --- | --- |

c)

Unie poskytuje NSÚ a jiným vnitrostátním orgánům finanční příspěvky na pokrytí jejich dodatečných nákladů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012

   (8).

Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 27 odst. 2.“;

(8)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
  "

| (7b) | Článek 17 se nahrazuje tímto:




  „Článek 17




  Roční pracovní program




  Komise vždy do 30. dubna předloží výboru pro ESS svůj roční pracovní program na následující rok.




  Při přípravě pracovního programu zajistí Komise efektivní stanovování priorit včetně jejich přezkoumávání, podávání zpráv o statistických prioritách a přidělování finančních zdrojů. Komise co nejvíce zohlední připomínky výboru pro ESS. Její pracovní programy vycházejí z evropského statistického programu a uvádějí zejména










  a) | akce, které jsou podle mínění Komise prioritou, a to se zřetelem k potřebám politiky Unie a k finančním omezením Unie a také k zátěži respondentů; |
| --- | --- | --- |

(7b)

Článek 17 se nahrazuje tímto:

„Článek 17

Roční pracovní program

Komise vždy do 30. dubna předloží výboru pro ESS svůj roční pracovní program na následující rok.

Při přípravě pracovního programu zajistí Komise efektivní stanovování priorit včetně jejich přezkoumávání, podávání zpráv o statistických prioritách a přidělování finančních zdrojů. Komise co nejvíce zohlední připomínky výboru pro ESS. Její pracovní programy vycházejí z evropského statistického programu a uvádějí zejména

a)

akce, které jsou podle mínění Komise prioritou, a to se zřetelem k potřebám politiky Unie a k finančním omezením Unie a také k zátěži respondentů;

| b) | iniciativy týkající se přezkoumávání priorit, včetně negativních priorit, a snížení zátěže jak pro poskytovatele údajů, tak pro subjekty, které vypracovávají statistiky; a |
| --- | --- |

b)

iniciativy týkající se přezkoumávání priorit, včetně negativních priorit, a snížení zátěže jak pro poskytovatele údajů, tak pro subjekty, které vypracovávají statistiky; a

| c) | postupy a případné právní nástroje, s nimiž Komise počítá při provádění daného pracovního programu.“; |
| --- | --- |

c)

postupy a případné právní nástroje, s nimiž Komise počítá při provádění daného pracovního programu.“;

| (8) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 17a

  Přístup k administrativním záznamům, jejich využívání a integrace

  1.   Aby se snížilo zatížení respondentů, mají NSÚ, jiné vnitrostátní orgány podle článku 4 a Komise (Eurostat) právo na rychlý a bezplatný přístup ke všem administrativním záznamům a právo tyto záznamy využívat a integrovat je do statistik, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky
  vypracovávané v rámci tohoto nařízení
  .
  2.   NSÚ a Komise (Eurostat) jsou konzultovány a zapojeny ve fázi prvotního návrhu podoby, dalšího vývoje a zrušení administrativních záznamů sestavených a udržovaných jinými subjekty, což usnadní další použití těchto záznamů pro účely
  vypracovávání evropské statistiky
  .
  Musí být přizvány k účasti na normalizačních činnostech týkajících
  se administrativních záznamů, které jsou důležité pro vypracovávání
  evropských statistik
  .
  3.   
  Aniž je dotčen statut ESCB a nezávislost centrálních bank, přístup
  NSÚ, jiných vnitrostátních orgánů a Komise (Eurostatu) a jejich zapojení podle odstavců 1 a 2 se omezuje na správní záznamy v rámci jejich příslušného systému veřejné správy.
  4.   
  K administrativním záznamům, které dávají jejich vlastníci k dispozici
  NSÚ
  , jiným vnitrostátním orgánům a Komisi (Eurostatu) k využití pro vypracovávání evropských statistik, musí být připojena příslušná metadata.


  5.   NSÚ a vlastníci administrativních záznamů zavedou potřebné mechanismy spolupráce.“; |
| --- | --- |

(8)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 17a

Přístup k administrativním záznamům, jejich využívání a integrace

1.   Aby se snížilo zatížení respondentů, mají NSÚ, jiné vnitrostátní orgány podle článku 4 a Komise (Eurostat) právo na rychlý a bezplatný přístup ke všem administrativním záznamům a právo tyto záznamy využívat a integrovat je do statistik, a to v míře nezbytné pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky
  vypracovávané v rámci tohoto nařízení
  .

2.   NSÚ a Komise (Eurostat) jsou konzultovány a zapojeny ve fázi prvotního návrhu podoby, dalšího vývoje a zrušení administrativních záznamů sestavených a udržovaných jinými subjekty, což usnadní další použití těchto záznamů pro účely
  vypracovávání evropské statistiky
  .
  Musí být přizvány k účasti na normalizačních činnostech týkajících
  se administrativních záznamů, které jsou důležité pro vypracovávání
  evropských statistik
  .

3.   
  Aniž je dotčen statut ESCB a nezávislost centrálních bank, přístup
  NSÚ, jiných vnitrostátních orgánů a Komise (Eurostatu) a jejich zapojení podle odstavců 1 a 2 se omezuje na správní záznamy v rámci jejich příslušného systému veřejné správy.

4.   
  K administrativním záznamům, které dávají jejich vlastníci k dispozici
  NSÚ
  , jiným vnitrostátním orgánům a Komisi (Eurostatu) k využití pro vypracovávání evropských statistik, musí být připojena příslušná metadata.

5.   NSÚ a vlastníci administrativních záznamů zavedou potřebné mechanismy spolupráce.“;

| (8a) | V čl. 20 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:



  „NSÚ, jiné vnitrostátní orgány a Komise (Eurostat) učiní všechna nezbytná opatření, aby zajistily harmonizaci zásad a pokynů týkajících se fyzické a logické ochrany důvěrných údajů. Komise zajistí tuto harmonizaci prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.“; |
| --- | --- |

(8a)

V čl. 20 odst. 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

| (9) | V článku 23 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Opatření, pravidla a podmínky pro přístup na úrovni Unie se stanoví v souladu s přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.“; |
| --- | --- |

(9)

V článku 23 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Opatření, pravidla a podmínky pro přístup na úrovni Unie se stanoví v souladu s přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2.“;

| (10) | Článek 24 se zrušuje. |
| --- | --- |

(10)

Článek 24 se zrušuje.

| (10a) | Článek 26 se nahrazuje tímto:




  „Článek 26




  Porušení statistické důvěrnosti




  Členské státy a Komise přijmou vhodná opatření k zabránění jakémukoliv porušení statistické důvěrnosti a k uložení sankcí za takováto porušení. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.“
  ;
  ▌ |
| --- | --- |

(10a)

Článek 26 se nahrazuje tímto:

„Článek 26

Porušení statistické důvěrnosti

Členské státy a Komise přijmou vhodná opatření k zabránění jakémukoliv porušení statistické důvěrnosti a k uložení sankcí za takováto porušení. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.“
  ;

▌

| (12) | Článek 27 se nahrazuje tímto:
  „Článek 27


  Výbor

  1.   Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení
  Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. 182/2011 (*4).
  2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

  (*4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí.“." |
| --- | --- |

(12)

Článek 27 se nahrazuje tímto:

„Článek 27

Výbor

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení
  Evropského parlamentu a Rady
  (EU) č. 182/2011 (*4).

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

(*4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí.“."

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ...

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. C 374, 4.12.2012, s. 2.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 12).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  
  Rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).

6

Rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).

(7)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

Program pro sociální změny a inovace ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/60)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0609),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 46 písm.d), článek 149, čl. 153 odst. 2 písm. a) a čl. 175 třetí pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 46 písm.d), článek 149, čl. 153 odst. 2 písm. a) a čl. 175 třetí pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0318/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko švédského parlamentu v rámci protokolu č. 2 o dodržování zásad subsidiarity a proporcionality, v němž je uvedeno, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko švédského parlamentu v rámci protokolu č. 2 o dodržování zásad subsidiarity a proporcionality, v němž je uvedeno, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 23. února 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 23. února 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 3. května 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 10. července 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 10. července 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj, jakož i Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Rozpočtového výboru, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj, jakož i Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A7-0241/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 88.

(2)  Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1296/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/61)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě (COM(2011)0874),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 192 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 192 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0498/2011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 25. dubna 2012 (1),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 19. července 2012 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 19. července 2012 (2),

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 17. července 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 17. července 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj (A7-0294/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 111.

(2)  Úř. věst. C 277, 13.9.2012, s. 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1293/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Maximální částka, kterou může obdržet jediný integrovaný projekt

Komise přikládá velký význam tomu, aby se zajistilo vyrovnané rozdělení prostředků mezi integrované projekty s cílem financovat co možná nejvíce těchto projektů a zajistit vyvážené rozdělení integrovaných projektů mezi všechny členské státy. V této souvislosti Komise navrhne v průběhu diskuze o návrhu pracovního programu se členy výboru LIFE maximální částku, kterou může získat jediný integrovaný projekt. Tento návrh bude předložen jako součást metodiky pro výběr projektů, která má být přijata v rámci víceletého pracovního programu.

Stav financování biologické rozmanitosti v zámořských zemích a územích

Komise považuje ochranu životního prostředí a biologické rozmanitosti v zámořských zemích a územích za velmi důležitou. Svědčí o tom návrh rozhodnutí o přidružení zámoří, ve kterém jsou tato dvě odvětví zahrnuta do oblasti spolupráce mezi Evropskou unií a zámořskými zeměmi a územími a který uvádí různá opatření, jež by v této souvislosti mohla být způsobilá pro financování Evropskou unií.

Přípravné opatření BEST byla úspěšná iniciativa, kterou převzaly zámořské země a území a která biologické rozmanitosti a ekosystémovým službám prospěla konkrétními výsledky. Jelikož iniciativa BEST končí, zvažuje Komise její pokračování v rámci jednoho z nových nástrojů, konkrétně programu pro globální veřejné statky a výzvy, jenž je součástí nástroje pro rozvojovou spolupráci.

Tuto zvláštní možnost financování biologické rozmanitosti v zámořských zemích a územích doplní možnosti financování podle článku 6 programu LIFE na období 2014–2020.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Akční program pro oblast daní ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví akční program pro oblast daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/62)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na pozměněný návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pozměněný návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2012)0465),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 114, 197 a 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a články 114, 197 a 212 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0242/2012),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. května 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. května 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. února 2012 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. února 2012 (1),

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0399/2012),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

(1)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí akční program ke zlepšení fungování systémů zdanění v Evropské unii na období 2014-2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1286/2013.)

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Akční program pro oblast cel ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o pozměněném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/63)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0706) a na pozměněný návrh (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2011)0706) a na pozměněný návrh (COM(2012)0464),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 33 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 33 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0241/2012),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 17. července 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 17. července 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a na stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a na stanovisko Rozpočtového výboru (A7-0026/2013),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | schvaluje své prohlášení přiložené k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

2.

schvaluje své prohlášení přiložené k tomuto usnesení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) č. 1294/2013.)

---

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Účinné, účelné, moderní a harmonizované přístupy k celním kontrolám na vnějších hranicích Unie jsou nezbytné pro:

| — | ochranu finančních zájmů Unie a jejích členských států, |
| --- | --- |

—

ochranu finančních zájmů Unie a jejích členských států,

| — | potírání nezákonného obchodu při současném umožnění snazšího vyvíjení dovolené obchodní činnosti, |
| --- | --- |

—

potírání nezákonného obchodu při současném umožnění snazšího vyvíjení dovolené obchodní činnosti,

| — | zajištění bezpečnosti Unie a jejích obyvatel a ochranu životního prostředí, |
| --- | --- |

—

zajištění bezpečnosti Unie a jejích obyvatel a ochranu životního prostředí,

| — | ochranu práv duševního vlastnictví a |
| --- | --- |

—

ochranu práv duševního vlastnictví a

| — | zajištění souladu se společnou obchodní politikou. |
| --- | --- |

—

zajištění souladu se společnou obchodní politikou.

K provádění těchto kontrol je nezbytné, aby celní orgány měly přístup k vhodným nástrojům, jako jsou detekční zařízení a technologie. Nezbytnost těchto nástrojů je názorně doložena mimo jiné ve zprávě o posouzení hrozeb organizované trestné činnosti, kterou zveřejnil Europol v roce 2011 a v níž se uvádí, že hospodářský dopad pašování cigaret představuje pro rozpočty členských států a Unie ztrátu v odhadované výši okolo 10 miliard eur ročně.

Jednotlivé nástroje víceletého finančního rámce, které umožňují pořizování těchto nástrojů spolufinancovat, nejsou v současnosti využívány v maximální možné míře. V zájmu účinného přidělování finančních prostředků Evropský parlament vyzývá Komisi, aby nejpozději do poloviny roku 2018 předložila zprávu o poskytování nezbytných finančních prostředků na nákup vhodných nástrojů pro účely celních kontrol v oblasti uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie, která by se zabývala rovněž možností přidělovat tyto prostředky prostřednictvím jediného fondu.

---

| 24.11.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Pojišťovací a zajišťovací činnost (Solventnost II) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. listopadu 2013 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II), pokud jde o lhůtu pro její provedení, datum použitelnosti a datum zrušení některých směrnic (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/64)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2013)0680),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 53 odst. 1 a článek 62 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 53 odst. 1 a článek 62 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0315/2013),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 55 a čl. 46 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 55 a čl. 46 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A7-0352/2013),

| A. | vzhledem k tomu, že z důvodu naléhavosti lze přikročit k hlasování před uplynutím lhůty osmi týdnů stanovené v článku 6 Protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že z důvodu naléhavosti lze přikročit k hlasování před uplynutím lhůty osmi týdnů stanovené v článku 6 Protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality;

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 21. listopadu 2013 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2013, kterou se mění směrnice 2009/138/ES (Solventnost II), pokud jde o den jejího provedení, den její použitelnosti a den zrušení některých směrnic (Solventnost I)

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnici 2013/58/EU.)

---