# Uradni list C 18/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 18 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6019. januar 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 18

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6019. januar 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2017/C 18/01 | Resolucija Sveta o vzorčnem sporazumu o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2017/C 18/01

Resolucija Sveta o vzorčnem sporazumu o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 18/02 | Sporočilo Komisije – Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov | 10 |
| 2017/C 18/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8325 – KKR/Hilding Anders) (
  1
  ) | 21 |
| 2017/C 18/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8302 – Koch Industries/Guardian Industries) (
  1
  ) | 21 |
| 2017/C 18/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8204 – Barloworld South Africa/Baywa/JV) (
  1
  ) | 22 |
| 2017/C 18/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8288 – Permira/Schustermann & Borenstein) (
  1
  ) | 22 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 18/02

Sporočilo Komisije – Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov

10

2017/C 18/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8325 – KKR/Hilding Anders) (
  1
  )

1

21

2017/C 18/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8302 – Koch Industries/Guardian Industries) (
  1
  )

1

21

2017/C 18/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8204 – Barloworld South Africa/Baywa/JV) (
  1
  )

1

22

2017/C 18/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8288 – Permira/Schustermann & Borenstein) (
  1
  )

1

22

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 18/07 | Menjalni tečaji eura | 23 |
| | Računsko sodišče |
| 2017/C 18/08 | Posebno poročilo št. 34/2016 – Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano | 24 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 18/07

Menjalni tečaji eura

23

Računsko sodišče

2017/C 18/08

Posebno poročilo št. 34/2016 – Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano

24

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2017/C 18/09 | Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-17/15 – Ferskar kjötvörur ehf. proti Islandiji (Pristojnost – Člen 8 Sporazuma EGP – Uvoz surovega mesa – Direktiva 89/662/EGS – Usklajevanje regulativnega režima za veterinarske preglede) | 25 |
| 2017/C 18/10 | Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-20/15 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2013/10/EU o spremembi Direktive 75/324/EGS o aerosolnih razpršilnikih) | 26 |
| 2017/C 18/11 | Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-21/15 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/88/EU o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti) | 27 |
| 2017/C 18/12 | Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-22/15 – Nadzorni organ Efte proti Kneževini Lihtenštajn (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/62/EU – Direktiva 2012/26/EU) | 28 |
| 2017/C 18/13 | Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-23/15 – Nadzorni organ Efte proti Kneževini Lihtenštajn (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2010/53/EU) | 29 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 18/14 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8351 – Apollo Management/Lumileds Holding) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 30 |
| 2017/C 18/15 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8283 – General Electric Company/LM Wind Power Holding) (
  1
  ) | 31 |

V   Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2017/C 18/09

Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-17/15 – Ferskar kjötvörur ehf. proti Islandiji (Pristojnost – Člen 8 Sporazuma EGP – Uvoz surovega mesa – Direktiva 89/662/EGS – Usklajevanje regulativnega režima za veterinarske preglede)

(Pristojnost – Člen 8 Sporazuma EGP – Uvoz surovega mesa – Direktiva 89/662/EGS – Usklajevanje regulativnega režima za veterinarske preglede)

25

2017/C 18/10

Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-20/15 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2013/10/EU o spremembi Direktive 75/324/EGS o aerosolnih razpršilnikih)

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2013/10/EU o spremembi Direktive 75/324/EGS o aerosolnih razpršilnikih)

26

2017/C 18/11

Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-21/15 – Nadzorni organ Efte proti Islandiji (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/88/EU o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti)

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/88/EU o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti)

27

2017/C 18/12

Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-22/15 – Nadzorni organ Efte proti Kneževini Lihtenštajn (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/62/EU – Direktiva 2012/26/EU)

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/62/EU – Direktiva 2012/26/EU)

28

2017/C 18/13

Sodba Sodišča z dne 1. februarja 2016 v zadevi E-23/15 – Nadzorni organ Efte proti Kneževini Lihtenštajn (Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2010/53/EU)

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2010/53/EU)

29

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2017/C 18/14

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8351 – Apollo Management/Lumileds Holding) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

30

2017/C 18/15

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8283 – General Electric Company/LM Wind Power Holding) (
  1
  )

1

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/1

---

RESOLUCIJA SVETA O VZORČNEM SPORAZUMU O USTANOVITVI SKUPNE PREISKOVALNE SKUPINE

(2017/C 18/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

UPOŠTEVAJOČ člen 13 Konvencije z dne 29. maja 2000 o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: konvencija) ter Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (2) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sklep);

UPOŠTEVAJOČ Resolucijo Sveta 2010/C-70/01 o vzorčnem sporazumu o ustanovitvi skupne preiskovalne enote (3), sprejeto 26. februarja 2010;

SE ZAVEDA, da je bilo od leta 2010 ustanovljeno precejšnje število skupnih preiskovalnih skupin in da število sodelujočih držav članic narašča, ter v zvezi s tem ugotavlja, da izvajalci pogosto uporabljajo vzorčni sporazum o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine in ga ocenjujejo kot koristnega, saj poenostavlja ustanovitev in zagotavlja prilagodljiv okvir, ki omogoča sodelovanje kljub različnim nacionalnim zakonodajam;

JE PREPRIČAN, da je na podlagi najboljših praks, izhajajočih iz nedavnih praktičnih izkušenj pri ustanavljanju in delovanju skupnih preiskovalnih skupin, katerih število stalno narašča, obstoječi vzorčni sporazum mogoče poenostaviti in tako pospešiti proces ustanovitve;

UPOŠTEVAJOČ sklepe Mreže strokovnjakov za skupne preiskovalne skupine, ustanovljene leta 2005, in zlasti sklepe, sprejete na njenem 9., 10., 11. in 12. letnem zasedanju;

JE PREPRIČAN, da bi moral vzorčni sporazum na podlagi izkušenj v zvezi s sodelovanjem tretjih držav v skupnih preiskovalnih skupinah, pridobljenih v zadnjih letih, omogočati tudi ustanavljanje skupnih preiskovalnih skupin z državami, ki niso članice EU, in sicer na podlagi ustreznih mednarodnih instrumentov;

UPOŠTEVAJOČ dejstvo, da je treba, v skladu s členom 5(1) Uredbe (EU) 2016/794 z dne 11. maja 2016 (uredba o Europolu) (4), v vzorčnem sporazumu določiti pogoje v zvezi s sodelovanjem Europola v skupnih preiskovalnih skupinah;

SPODBUJA pristojne organe držav članic, ki želijo skupaj s pristojnimi organi drugih držav članic ali – na podlagi ustreznih mednarodnih instrumentov – pristojnimi organi držav, ki niso članice EU, ustanoviti skupno preiskovalno skupino v skladu z okvirnim sklepom in konvencijo, naj za dogovore o podrobnostih glede skupne preiskovalne skupine uporabljajo, kadar je to primerno, vzorčni sporazum, ki je priložen tej resoluciji.

---

(1)  UL C 197, 12.7.2000, str. 3.

(2)  UL L 162, 20.6.2002, str. 1.

(3)  UL C 70, 19.3.2010, str. 1.

(4)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

---

PRILOGA

VZORČNI SPORAZUM O USTANOVITVI SKUPNE PREISKOVALNE SKUPINE

V skladu z naslednjim:

[Tukaj navedite veljavne pravne podlage, ki so lahko – čeprav ne izključno – iz navedenih instrumentov:

| — | člen 13 Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije z dne 29. maja 2000
   (1); |
| --- | --- |

—

člen 13 Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije z dne 29. maja 2000
   (1);

| — | Okvirni Sklep Sveta z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah
   (2); |
| --- | --- |

—

Okvirni Sklep Sveta z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah
   (2);

| — | člen 1 Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o uporabi nekaterih določb Konvencije z dne 29. maja 2000 o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije ter njenega Protokola iz leta 2001 z dne 29. decembra 2003
   (3); |
| --- | --- |

—

člen 1 Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o uporabi nekaterih določb Konvencije z dne 29. maja 2000 o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije ter njenega Protokola iz leta 2001 z dne 29. decembra 2003
   (3);

| — | člen 5 Sporazuma o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike
   (4); |
| --- | --- |

—

člen 5 Sporazuma o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike
   (4);

| — | člen 20 Drugega dodatnega protokola k Evropski konvenciji o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah z dne 20. aprila 1959
   (5); |
| --- | --- |

—

člen 20 Drugega dodatnega protokola k Evropski konvenciji o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah z dne 20. aprila 1959
   (5);

| — | člena 9(1)(c) Konvencije Združenih narodov zoper nezakonit promet mamil in psihotropnih snovi (1988)
   (6); |
| --- | --- |

—

člena 9(1)(c) Konvencije Združenih narodov zoper nezakonit promet mamil in psihotropnih snovi (1988)
   (6);

| — | člen 19 Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (2000)
   (7); |
| --- | --- |

—

člen 19 Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (2000)
   (7);

| — | člen 49 Konvencije Združenih narodov proti korupciji (2003)
   (8); |
| --- | --- |

—

člen 49 Konvencije Združenih narodov proti korupciji (2003)
   (8);

| — | člen 27 Konvencije o policijskem sodelovanju za Jugovzhodno Evropo (2006)
   (9)
  .] |
| --- | --- |

—

člen 27 Konvencije o policijskem sodelovanju za Jugovzhodno Evropo (2006)
   (9)
  .]

1.   Pogodbenice sporazuma

Sporazum o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine so sklenile naslednje pogodbenice:

| 1. | [Vstavite naziv prve pristojne agencije/uprave države kot pogodbenice sporazuma.]

  in |
| --- | --- |

1.

[Vstavite naziv prve pristojne agencije/uprave države kot pogodbenice sporazuma.]

in

| 2. | [Vstavite naziv druge pristojne agencije/uprave države kot pogodbenice sporazuma.] |
| --- | --- |

2.

[Vstavite naziv druge pristojne agencije/uprave države kot pogodbenice sporazuma.]

Pogodbenice tega sporazuma se lahko s skupnim soglasjem odločijo, da povabijo agencije/uprave drugih držav, da postanejo pogodbenice tega sporazuma.

2.   Namen

Ta sporazum ureja ustanovitev skupne preiskovalne skupine za naslednje namene:

[Vstavite opis konkretnega namena zadevne skupne preiskovalne skupine.

Ta opis mora vključevati okoliščine kaznivega dejanja ali kaznivih dejanj, ki se preiskujejo v zadevnih državah (datum, kraj, vrsta dejanj), in, če je primerno, navedbo nacionalnih postopkov v teku. Navedbo osebnih podatkov, povezanih s primerom, je treba omejiti na minimum.

V tem delu lahko tudi na kratko opišete cilje skupne preiskovalne skupine (vključno z npr. zbiranjem dokazov, usklajenim prijetjem osumljencev, zamrznitvijo sredstev ...). V zvezi s tem bi morale pogodbenice razmisliti tudi o začetku in dokončanju finančne preiskave, kar naj bi bil eden od ciljev skupne preiskovalne skupine
   (10)
  .]

3.   Obdobje, v katerem velja ta sporazum

Pogodbenice se strinjajo, da bo skupna preiskovalna skupina delovala [navesti trajanje delovanja] od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Ta sporazum začne veljati, ko ga podpiše zadnja pogodbenica, sodelujoča v skupni preiskovalni skupini. To obdobje se lahko podaljša po medsebojnem dogovoru pogodbenic.

4.   Države, v katerih bo delovala skupna preiskovalna skupina

Skupna preiskovalna skupina bo delovala v državah, ki so pogodbenice tega sporazuma.

skupina bo izvajala svoje dejavnosti v skladu s predpisi države, v kateri bo v določenem obdobju delovala.

5.   Vodja/vodje skupne preiskovalne skupine

Vodje skupine so predstavniki pristojnih organov, ki sodelujejo pri preiskovanju kaznivih dejanj, iz držav, v katerih skupina deluje v določenem obdobju; pod njihovim vodstvom člani skupne preiskovalne skupine opravljajo svoje naloge.

Pogodbenice so za vodje preiskovalne skupine imenovale naslednje osebe:

| Ime in priimek | Funkcija/položaj | Organ/agencija | Država |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Ime in priimek

Funkcija/položaj

Organ/agencija

Država

Če katera od navedenih oseb ne more opravljati svojih nalog, se takoj določi nadomestna oseba. O takšni zamenjavi morajo biti pisno obveščene vse pogodbenice, obvestilo mora biti priloženo temu sporazumu.

6.   Člani skupne preiskovalne skupine

Poleg seznama oseb iz točke 5 pogodbenice v posebni prilogi k temu dokumentu zagotovijo seznam članov skupne preiskovalne skupine (11).

Če katera od navedenih oseb ne more opravljati svojih nalog, pristojni vodja skupne preiskovalne skupine s pisnim obvestilom takoj imenuje nadomestno osebo.

7.   Sodelujoči v skupni preiskovalni skupini

Pogodbenice sporazuma o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine se dogovorijo, da [vstaviti npr. Eurojust, Europol, OLAF...] sodeluje(jo) v skupni preiskovalni skupini. Posebni dogovori v zvezi s sodelovanjem [vstaviti ime] se določijo v ustreznem dodatku k temu sporazumu.

8.   Zbiranje informacij in dokazov

Vodje skupne preiskovalne skupine se lahko dogovorijo o posebnih postopkih, ki jih mora skupna preiskovalna skupina uporabiti za zbiranje informacij in dokazov v državah, v katerih deluje.

Pogodbenice za svetovanje pri zbiranju dokazov pooblastijo vodje skupne preiskovalne skupine.

9.   Dostop do informacij in dokazov

Vodje skupne preiskovalne skupine določijo procese in postopke, ki jih je treba upoštevati pri izmenjavi informacij in dokazov, ki jih pridobi skupna preiskovalna skupina v posameznih državah članicah.

[Poleg tega se lahko pogodbenice dogovorijo o klavzuli, v kateri so določena natančnejša pravila o dostopu do informacij in dokazov, ravnanju z njimi in njihovi uporabi. Takšna klavzula bi lahko bila zlasti primerna, če pravna podlaga za ustanovitev skupne preiskovalne skupine nista konvencija EU ali okvirni sklep (ki že vključujeta posebne določbe v zvezi s tem – glej člen 13(10) konvencije).]

10.   Izmenjava informacij in dokazov, pridobljenih pred ustanovitvijo skupne preiskovalne skupine

V okviru tega sporazuma pogodbenice lahko izmenjujejo informacije ali dokaze, ki so že bili na voljo ob začetku veljavnosti tega sporazuma in se nanašajo na preiskavo, opisano v tem sporazumu.

11.   Informacije in dokazi, pridobljeni od držav, ki ne sodelujejo v skupni preiskovalni skupini

Če je treba prošnjo za medsebojno pravno pomoč poslati državi, ki ne sodeluje v skupni preiskovalni skupini, bi se morala država prosilka z zaprošeno državo poskusiti dogovoriti, da lahko informacije ali dokaze, ki so rezultat izvršitve prošnje, posreduje drugi pogodbenici/drugim pogodbenicam skupne preiskovalne skupine.

12.   Posebni dogovori v zvezi z napotenimi člani

[Če je primerno, se lahko pogodbenice v skladu s to klavzulo dogovorijo o posebnih pogojih, pod katerimi lahko napoteni člani:

| — | izvajajo preiskave – vključno zlasti prisilne ukrepe – v državi, v kateri deluje skupina (če je primerno, lahko nacionalne zakonodaje navedete tukaj ali v prilogi k temu sporazumu), |
| --- | --- |

—

izvajajo preiskave – vključno zlasti prisilne ukrepe – v državi, v kateri deluje skupina (če je primerno, lahko nacionalne zakonodaje navedete tukaj ali v prilogi k temu sporazumu),

| — | zahtevajo ukrepe, ki jih je treba izvesti v državi napotitve, |
| --- | --- |

—

zahtevajo ukrepe, ki jih je treba izvesti v državi napotitve,

| — | izmenjujejo informacije, ki jih zbere skupina, |
| --- | --- |

—

izmenjujejo informacije, ki jih zbere skupina,

| — | nosijo/uporabljajo orožje.] |
| --- | --- |

—

nosijo/uporabljajo orožje.]

13.   Spremembe sporazuma

Ta sporazum se lahko spremeni z medsebojnim soglasjem pogodbenic. Če v njem ni drugače navedeno, se lahko spremembe izvedejo v kakršni koli pisni obliki, o kateri se dogovorijo pogodbenice (12).

14.   Posvetovanje in usklajevanje

Pogodbenice zagotovijo medsebojna posvetovanja zmeraj, kadar je treba usklajevati dejavnosti skupine, med drugim, vendar ne izključno, zaradi:

| — | pregleda doseženega napredka in učinkovitosti skupine, |
| --- | --- |

—

pregleda doseženega napredka in učinkovitosti skupine,

| — | časovnega razporeda in metod posredovanja preiskovalcev, |
| --- | --- |

—

časovnega razporeda in metod posredovanja preiskovalcev,

| — | najboljšega načina za izvajanje morebitnih sodnih postopkov, dogovora o ustreznem kraju sojenja in zaplembe. |
| --- | --- |

—

najboljšega načina za izvajanje morebitnih sodnih postopkov, dogovora o ustreznem kraju sojenja in zaplembe.

15.   Komunikacija z mediji

Če je predvideno, se pogodbenice dogovorijo o časovnem razporedu in vsebini komunikacije z mediji, ki jo izvajajo udeleženci.

16.   Ocenjevanje

Pogodbenice se lahko dogovorijo o ocenjevanju učinkovitosti skupne preiskovalne skupine, najboljših uporabljenih praks in pridobljenih izkušenj. Ocenjevanje lahko izvedejo na posebni seji.

[V zvezi s tem lahko pogodbenice uporabijo posebni obrazec za ocenjevanje skupne preiskovalne skupine, ki ga je pripravila Mreža strokovnjakov EU za skupne preiskovalne skupine. Pri financiranju ocenjevalne seje lahko zaprosijo za podporo iz sredstev EU.]

17.   Posebni dogovori

[Vstavite, če je primerno. Namen naslednjih podpoglavij je izpostaviti morebitna področja, ki bi jih morda bilo treba posebej opisati.]

| 17.1 | Pravila o razkritju |
| --- | --- |

17.1

Pravila o razkritju

[Pogodbenice bodo morda želele pojasniti veljavna nacionalna pravila o posredovanju informacij obrambi in/ali priložiti kopijo ali povzetek teh pravil.]

| 17.2 | Upravljanje sredstev/ureditve za odvzem premoženjske koristi |
| --- | --- |

17.2

Upravljanje sredstev/ureditve za odvzem premoženjske koristi

| 17.3 | Odgovornost |
| --- | --- |

17.3

Odgovornost

[Pogodbenice bodo morda želele urediti ta vidik, še zlasti v primeru, če pravna podlaga za ustanovitev skupne preiskovalne skupine nista konvencija EU ali okvirni sklep (ki že vključujeta posebne določbe v zvezi s tem – glej člena 15 in 16 konvencije).]

18.   Organizacijska ureditev

[Vstavite, če je primerno. Namen naslednjih podpoglavij je izpostaviti morebitna področja, ki bi jih morda bilo treba posebej opisati.]

| 18.1 | Prostori in oprema (prostori, vozila, druga tehnična oprema) |
| --- | --- |

18.1

Prostori in oprema (prostori, vozila, druga tehnična oprema)

| 18.2 | Stroški/odhodki/zavarovanje |
| --- | --- |

18.2

Stroški/odhodki/zavarovanje

| 18.3 | Finančna podpora skupni preiskovalni skupini |
| --- | --- |

18.3

Finančna podpora skupni preiskovalni skupini

[V tej klavzuli se pogodbenice lahko dogovorijo o posebnih ureditvah v zvezi z vlogami in odgovornostmi v skupini glede vložitve vlog za financiranje iz sredstev EU.]

| 18.4 | Jezik komunikacije |
| --- | --- |

18.4

Jezik komunikacije

V [kraj podpisa], [datum]

[podpisi vseh pogodbenic]

---

(1)  UL C 197, 12.7.2000, str. 3.

1

(2)  UL L 162, 20.6.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 26, 29.1.2004, str. 3.

3

(4)  UL L 181, 19.7.2003, str. 34.

4

(5)  CET št. 182.

5

(6)  Zbirka pogodb Združenih narodov, zvezek 1582, št. 95.

6

(7)  Zbirka pogodb Združenih narodov, zvezek 2225, str. 209; dok. A/RES/55/25.

7

(8)  Zbirka pogodb Združenih narodov, zvezek 2349, str. 41; doc. A/58/422.

8

(9)  Registracija pri sekretariatu Združenih narodov: Albanija, 3. junij 2009, št. 46240.

9

(10)  V zvezi s tem bi se morale pogodbenice sklicevati na Sklepe Sveta in akcijski načrt o nadaljnjih ukrepih glede finančnih preiskav (dokument Sveta 10125/16 + COR1).

10

(11)  Če je potrebno, lahko skupina vključuje nacionalne strokovnjake za vračanje premoženja.

11

(12)  Primeri besedil so v dodatkih 2 in 3.

12

Dodatek I

K VZORČNEMU SPORAZUMU O USTANOVITVI SKUPNE PREISKOVALNE SKUPINE

Sodelujoči v skupni preiskovalni skupini

Dogovor z Europolom/Eurojustom/Komisijo (OLAF), organi, pristojnimi na podlagi določb, sprejetih v okviru Pogodb, in drugimi mednarodnimi organi

1.   Sodelujoči v skupni preiskovalni skupini

V skupni preiskovalni skupini bodo sodelovale naslednje osebe:

| Ime in priimek | Funkcija/položaj | Organizacija |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |

Ime in priimek

Funkcija/položaj

Organizacija

[vstaviti ime države članice] je sklenila, da bo v skupni preiskovalni skupini v imenu Eurojusta kot pristojni nacionalni organ (1) sodeloval nacionalni član te države v Eurojustu.

Če katera od navedenih oseb ne more opravljati svojih nalog, se določi nadomestna oseba. O takšni zamenjavi morajo biti pisno obveščene vse pogodbenice, obvestilo mora biti priloženo temu sporazumu.

2.   Posebni dogovori

Navedene osebe sodelujejo pod naslednjimi pogoji in le za naslednje namene:

| 2.1. | Prvi sodelujoči pri sporazumu







  2.1.1. | Namen sodelovanja |
| --- | --- | --- |

2.1.

Prvi sodelujoči pri sporazumu

2.1.1.

Namen sodelovanja

| 2.1.2. | Dodeljene pravice (če so dodeljene) |
| --- | --- |

2.1.2.

Dodeljene pravice (če so dodeljene)

| 2.1.3. | Določbe o stroških |
| --- | --- |

2.1.3.

Določbe o stroških

| 2.1.4. | Namen in obseg sodelovanja |
| --- | --- |

2.1.4.

Namen in obseg sodelovanja

| 2.2. | Drugi sodelujoči pri sporazumu (če obstaja)







  2.2.1. | ... |
| --- | --- | --- |

2.2.

Drugi sodelujoči pri sporazumu (če obstaja)

2.2.1.

...

3.   Pogoji za udeležbo osebja Europola

| 3.1 | Osebje Europola, ki sodeluje v skupni preiskovalni skupini, pomaga članom skupine in pri skupni preiskavi zagotavlja vse storitve podpore, ki jih ima na voljo Europol, kot je določeno v uredbi o Europolu in v skladu z njo. Ne uporablja prisilnih ukrepov. Kljub vsemu je lahko osebje Europola, ki sodeluje v skupni preiskovalni skupini, če dobi takšna navodila in pod vodstvom vodje/vodij skupine, prisotno med operativnimi dejavnostmi skupne preiskovalne skupine, da bi na kraju samem svetovalo in pomagalo članom skupine, ki izvajajo prisilne ukrepe, pod pogojem, da v državi, v kateri skupina deluje, na nacionalni ravni ni zakonskih omejitev. |
| --- | --- |

3.1

Osebje Europola, ki sodeluje v skupni preiskovalni skupini, pomaga članom skupine in pri skupni preiskavi zagotavlja vse storitve podpore, ki jih ima na voljo Europol, kot je določeno v uredbi o Europolu in v skladu z njo. Ne uporablja prisilnih ukrepov. Kljub vsemu je lahko osebje Europola, ki sodeluje v skupni preiskovalni skupini, če dobi takšna navodila in pod vodstvom vodje/vodij skupine, prisotno med operativnimi dejavnostmi skupne preiskovalne skupine, da bi na kraju samem svetovalo in pomagalo članom skupine, ki izvajajo prisilne ukrepe, pod pogojem, da v državi, v kateri skupina deluje, na nacionalni ravni ni zakonskih omejitev.

| 3.2. | Člen 11(a) Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije ne velja za osebje Europola v obdobju, ko sodelujejo v skupni preiskovalni skupini (2). Med delovanjem skupne preiskovalne skupine velja za osebje Europola glede kaznivih dejanj, ki so bila storjena proti njemu ali ki jih je storilo samo, nacionalna zakonodaja države članice, v kateri deluje skupina, in sicer zakonodaja, ki se uporablja za osebe s primerljivimi nalogami. |
| --- | --- |

3.2.

Člen 11(a) Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije ne velja za osebje Europola v obdobju, ko sodelujejo v skupni preiskovalni skupini (2). Med delovanjem skupne preiskovalne skupine velja za osebje Europola glede kaznivih dejanj, ki so bila storjena proti njemu ali ki jih je storilo samo, nacionalna zakonodaja države članice, v kateri deluje skupina, in sicer zakonodaja, ki se uporablja za osebe s primerljivimi nalogami.

| 3.3. | Osebje Europola se lahko neposredno poveže s člani skupne preiskovalne skupine in vsem članom skupine zagotavlja vse potrebne informacije v skladu z uredbo o Europolu. |
| --- | --- |

3.3.

Osebje Europola se lahko neposredno poveže s člani skupne preiskovalne skupine in vsem članom skupine zagotavlja vse potrebne informacije v skladu z uredbo o Europolu.

---

(1)  Neustrezno prečrtajte.

(2)  Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije (konsolidirana različica) (UL C 326, 26.10.2012, str. 266).

Dodatek II

K VZORČNEMU SPORAZUMU O USTANOVITVI SKUPNE PREISKOVALNE SKUPINE

Dogovor o podaljšanju delovanja skupne preiskovalne skupine

Pogodbenice so se dogovorile o podaljšanju delovanja skupne preiskovalne skupine, ustanovljene s sporazumom, sprejetim [vstaviti datum] v [vstaviti kraj], katerega kopija je priložena.

Pogodbenice menijo, da bi skupna preiskovalna skupina morala delovati dlje, kot je bilo določeno, tj. [vstaviti datum izteka mandata], saj njen namen, kakor je določen v členu [vstaviti člen o namenu skupne preiskovalne skupine] še ni bil dosežen.

Vse pogodbenice so temeljito preučile okoliščine, zaradi katerih je bilo treba delovanje skupne preiskovalne skupine podaljšati. Podaljšanje delovanja skupne preiskovalne skupine velja za nujno, da bi skupina lahko uresničila namen, za katerega je bila ustanovljena.

Zato bo skupna preiskovalna skupina delovala naprej za dodatno obdobje [navesti določeno trajanje] od začetka veljavnosti tega sporazuma. Navedeno obdobje se z medsebojnim soglasjem pogodbenic lahko ponovno podaljša.

Datum/podpis

Dodatek III

K VZORČNEMU SPORAZUMU O USTANOVITVI SKUPNE PREISKOVALNE SKUPINE

Pogodbenice so se dogovorile o spremembi pisnega sporazuma o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine, sprejetega [vstaviti datum] v [vstaviti kraj], katerega kopija je priložena.

Podpisnice so se dogovorile, da se navedeni sporazum spremeni:

| 1. | (Sprememba ...) |
| --- | --- |

1.

(Sprememba ...)

| 2. | (Sprememba ...) |
| --- | --- |

2.

(Sprememba ...)

Vse pogodbenice so temeljito preučile okoliščine, zaradi katerih je bilo treba sporazum o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine spremeniti. Sprememba/spremembe sporazuma o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine velja/jo za nujne, da bi skupina lahko uresničila namen, za katerega je bila ustanovljena.

Datum/podpis

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/10

---

SPOROČILO KOMISIJE

Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov

(2017/C 18/02)

1.   Uvod

Evropska unija temelji na načelu pravne države in se za zagotovitev uresničitve svojih politik in prednostnih nalog v državah članicah opira na pravo (1). Učinkovita uporaba, izvajanje in izvrševanje zakonodaje je pristojnost, ki je Komisiji podeljena s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji. Je zelo pomembna politična prednostna naloga Junckerjeve komisije in del načrta Komisije za okrepitev prizadevanj za boljšo pripravo zakonodaje (2).

Učinkovito izvrševanje pravil EU, od temeljnih svoboščin, varnosti hrane in izdelkov ter kakovosti zraka do zaščite enotne valute, je za Evropejce pomembno in vpliva na njihovo vsakodnevno življenje. Učinkovito izvrševanje pravil EU je v splošnemu interesu. Ko določena vprašanja pridejo v ospredje, kot so testiranje emisijskih vrednosti za avtomobile, onesnaženje voda, nezakonita odlagališča ali varnost in varstvo v prometu, velikokrat težava ni v pomanjkanju zakonodaje EU, pač pa v njeni neučinkoviti uporabi. Zato je potreben trden, uspešen in učinkovit sistem izvrševanja, ki bi zagotovil, da države članice pravo EU v celoti uporabljajo, izvajajo in izvršujejo ter državljanom zagotavljajo ustrezno pravno varstvo.

Člani javnosti, podjetij in civilne družbe v veliki meri prispevajo k spremljanju, ki ga izvaja Komisija, in sicer z obveščanjem o pomanjkljivostih v uporabi prava EU v državah članicah. Komisija priznava ključno vlogo, ki jo imajo pritožbe pri odkrivanju kršitev prava EU.

Trenutna politika izvrševanja Komisije vključuje spremljanje uporabe in izvajanja prava EU, reševanje težav z državami članicami, da bi se odpravile kršitve zakonodaje, in po potrebi uporaba postopka za ugotavljanje kršitev. Politika se je razvila in v zadnjih 15 letih postopoma okrepila. Ključni sporočili iz leta 2002 (3) in leta 2007 (4) zagotavljata okvir za izboljšanje spremljanja, krepitev partnerstev in reševanje težav, boljše upravljanje primerov ugotavljanja kršitev in večjo preglednost.

Poleg obravnavanja kršitev je Komisija razvila okvir za načelo pravne države (5), ki ga uporabi, kadar „nacionalni zaščitni ukrepi za varstvo načela pravne države“ ne odpravljajo učinkovito sistemske nevarnosti za to načelo v državi članici ter kadar take nevarnosti ni mogoče obravnavati s postopki za ugotavljanje kršitev. To odraža dejstvo, da je spoštovanje načela pravne države predpogoj za spoštovanje vseh pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pogodb.

Junckerjeva Komisija je sprejela tudi bolj osredotočen pristop k politiki in pripravi zakonodaje. Odločila se je za poenostavljen delovni program, ki na vseh stopnjah priprave politike temelji na visoko kvalitetni analizi in javnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. Cilj tega novega načina dela, ki je jedro agende za boljše pravno urejanje, je zagotoviti, da vsak ukrep iz zbirke pravil EU ustreza svojemu namenu, da je njegovo izvajanje enostavno in da je izvršljiv v EU. V Sporočilu „Boljše pravno urejanje: doseganje boljših rezultatov za močnejšo Unijo“ se je Komisija zavezala k spodbujanju učinkovitejše uporabe, izvajanja in izvrševanja (6).

Na podlagi nedavno podpisanega Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (7) so Evropski parlament, Svet in Komisija potrdili skupno odgovornost za sprejemanje visoko kakovostne zakonodaje Unije. V skupni politični izjavi o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017 je ponovno poudarjena zaveza k spodbujanju ustreznega izvajanja in izvrševanja obstoječe zakonodaje (8).

Ne glede na ta prizadevanja ostajata uporaba in izvrševanje prava EU izziv, ki zahteva večjo osredotočenost na izvrševanje, da bi se tako uresničili cilji splošnega interesa. Izvrševanje prispeva k doseganju političnih prednostnih nalog in jih dopolnjuje. Komisija pri določanju svojih političnih prednostnih nalog ne bi smela namenjati pozornosti le pripravi nove zakonodaje, ampak tudi njenemu izvrševanju. Delu, namenjenemu zagotovitvi učinkovitega izvrševanja obstoječega prava EU, je treba priznati enakovreden pomen kot delu, namenjenemu oblikovanju nove zakonodaje. Partnerstvo med Komisijo in državami članicami, ki imajo ključno vlogo pri izvajanju, je treba okrepiti, tako da bi koristi zakonodaje EU dosegle javnost. Hkrati se državljani, trgovinska in poslovna združenja, socialni partnerji, Ekonomsko–socialni odbor, Odbor regij in civilna družba spodbujajo, naj Komisiji pri odkrivanju težav pomagajo na bolj strukturiran način.

To sporočilo določa, kako bo Komisija okrepila prizadevanja za uskladitev uporabe, izvajanja in izvrševanja z zavezo Junckerjeve Komisije, da bo „večja in bolj ambiciozna pri velikih zadevah ter manjša in skromnejša pri manjših stvareh“ (9). To pomeni bolj strateški pristop k izvrševanju v smislu obravnavanja kršitev. Poleg tega sporočilo daje na voljo pregled drugih ukrepov, ki jih bo Komisija sprejela, da bi državam članicam in javnosti pomagala zagotoviti učinkovito uporabo prava EU.

2.   Sodelovanje z državami članicami pri izvrševanju prava EU

Glavna odgovornost držav članic je pravilen prenos, uporaba in izvajanje prava EU (10). Na voljo morajo dati tudi zadostna pravna sredstva, s katerimi zagotovijo učinkovito pravno varstvo na področjih, ki jih ureja pravo Unije. To pomeni, da če je bilo na nacionalni ravni poseženo v pravice državljanov, jim mora biti zagotovljen dostop do hitrih in učinkovitih nacionalnih pravnih sredstev. Ta pravna sredstva morajo upoštevati načelo učinkovite sodne zaščite, ki je določeno s Pogodbo (11). Nacionalna sodišča so „redna sodišča“ za spoštovanje prava EU in učinkovito prispevajo k njegovemu izvrševanju v posameznih primerih. Pristojna so za izrek ugoditvenih odločitev na podlagi tožb posameznikov, ki iščejo varstvo pred nacionalnimi ukrepi, ki niso skladni s pravom EU, ali za dodelitev denarnega nadomestila za škodo, ki so jo takšni ukrepi povzročili.

Da bi državam članicam pomagala v njihovih prizadevanjih za izvajanje prava EU in zagotovila, da bodo države članice lahko izpolnile svoje obveznosti glede pravilne uporabe zakonodaje EU, Komisija daje na voljo široko paleto orodij. Mednje spadajo tako preventivni ukrepi in zgodnje reševanje težav, kot proaktivno spremljanje in ciljno usmerjeno izvrševanje. V nadaljevanju bo opisano, kako bodo izboljšani trenutni podporni ukrepi.

Dialog

Kršitve zakonodaje EU niso običajne zadeve, zato bi bilo treba o njih razpravljati na ustrezno visoki ravni in pravočasno. Spodbujala se bodo bolj sistematična dvostranska srečanja med Komisijo in državami članicami, da bi se proaktivno razpravljalo o skladnosti s pravom EU, in to na mnogih zakonodajnih področjih. Na primer, kot je predvideno v strategiji za enotni trg (12), bo Komisija organizirala dialoge o skladnosti z državami članicami. Ti dialogi zajemajo primere kršitev, pa tudi širša vprašanja v zvezi z izvrševanjem.

Komisija se bo za spodbujanje izvajanja in preverjanja, kako se zakonodaja izvaja v praksi, še naprej opirala na različne odbore in skupine strokovnjakov, ki so že vzpostavljeni, ter dragoceno podporo evropskih agencij. Razgovori v navedenih forumih so se izkazali za učinkovit način zagotavljanja, da se države članice zavežejo k izvajanju prava EU, in so dokaz temeljnega načela resnega sodelovanja med Komisijo in državami članicami. Poleg tega bo dialog o izvrševanju posebnih določb prava EU, ki je tudi predpogoj za učinkovito uporabo evropskega strukturnega in investicijskega sklada (13), pomagal zagotoviti popoln in pravočasen prenos prava EU.

Kršitve je treba obravnavati takoj, ko je mogoče. Komisija in države članice morajo hitro ukrepati pri preiskovanju kršitev zakonodaje. Za hitro reševanje morebitnih kršitev zakonodaje EU v določenih primerih in že v zgodnji fazi je bil vzpostavljen dialog za strukturirano reševanje težav med Komisijo in državami članicami, znan kot „EU pilot“. Njegov namen ni z dodatno fazo podaljšati postopka za ugotavljanje kršitev, ki je že sam po sebi način, kako začeti dialog za reševanje težav z državo članico. Zato bo Komisija začela postopek za ugotavljanje kršitev ne da bi se oprla na mehanizem reševanja težav EU Pilot, razen če je v zadevnem primeru uporaba EU Pilota koristna (14).

Krepitev zmogljivosti v državah članicah

Komisija bo države članice spodbujala in jim pomagala pri izboljšanju njihove zmožnosti izvrševanja prava EU in zagotavljanja pravnih sredstev, s čimer bi države članice končnim uporabnikom, bodisi posameznikom ali podjetjem, zagotovile, da lahko v celoti uživajo svoje pravice (15). Vzpostavitev omrežij in izmenjava dobrih praks sta ključni element teh prizadevanj. Komisija bo še naprej sodelovala skupaj z nacionalnimi organi prek številnih mrež, s čimer naj bi zagotovila, da se predpisi EU uporabljajo učinkovito in dosledno. Na primer na področju notranjega trga elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev Komisiji in nacionalnim regulativnim organom pri izvajanju regulativnega okvira EU za elektronske komunikacije pomaga in svetuje Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije. Podobno velja na področju konkurence, saj Evropska mreža za konkurenco prispeva k učinkovitemu in doslednemu izvajanju pravil konkurence. Mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava ima pri uveljavljanju pravnega reda Unije na področju okolja in spoštovanja minimalnih zahtev za inšpekcijske preglede pomembno vlogo, zlasti z omogočanjem lažje izmenjave najboljših praks. Delo te mreže bo zajeto v prihodnjih pobudah z namenom podpore državam članicam pri zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo EU (16). Delovna skupina za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov (t.i. skupina iz člena 29) ima pomembno vlogo pri uporabi zakonodaje s področja varstva podatkov. Ko se bo začel uporabljati novi okvir o varstvu podatkov v EU (17), jo bo nadomestil Evropski odbor za varstvo podatkov.

Neodvisni upravni organi ali inšpektorati, katerih ustanovitev zahteva zakonodaja EU (npr. na področju varstva podatkov, enakosti, energije, transporta, finančnih storitev), imajo pomembno vlogo pri izvajanju in izvrševanju. Komisija bo zato posebno pozornost namenila vprašanju, ali imajo ti organi dovolj ustrezne opreme za opravljanje svojih nalog. Komisija na primer meni, da bi morali nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, podeliti večja pooblastila, da bi lahko bolj učinkovito izvrševali pravila konkurence. Eden izmed načinov za to je zagotoviti, da ti organi delujejo samostojno ter da imajo na voljo ustrezna orodja in sredstva za zagotavljanje spoštovanja konkurence v Evropi, vzpostaviti večjo konkurenčnost trgov in potrošnikom ponuditi večjo izbiro blaga in storitev po nižjih cenah in boljše kakovosti. Drugo prednostno področje je zagotovitev neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov na področju storitev elektronske komunikacije, organov energetskega sektorja, železniških regulatornih organov in nacionalnih organov finančnega nadzora (18). V finančnem sektorju lahko evropski nadzorni organ preiskuje neizpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo nacionalni pristojni organi na podlagi veljavne zakonodaje, in v zvezi s tem tudi nadaljnje ukrepa (19). Komisija bo spodbujala posodobitev izvršilnih organov v okviru evropskega semestra, vsakoletnega ciklusa usklajevanja ekonomskih politik EU ter po potrebi s posebno zakonodajo. Komisija je na primer predstavila predlog za pregled uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov (20), ki je namenjen izboljšanju sposobnosti držav članic pri reševanju kršitev potrošniške zakonodaje, zlasti v spletnem okolju.

Komisija bo prek evropskega semestra državam članicam še naprej pomagala izboljševati učinkovitost njihovih nacionalnih pravosodnih sistemov, prek skladov EU pa bo podpirala sodne reforme in pravosodna izobraževanja. Pregled stanja na področju pravosodja v EU (21) prispeva k temu procesu, saj ponuja primerjalni pregled kakovosti, neodvisnosti in uspešnosti nacionalnih pravosodnih sistemov. To omogoča lažje prepoznavanje pomanjkljivosti in dobrih praks ter spremljanje napredka. Komisija bo povečala svojo podporo za krepitev nacionalnih pravosodnih sistemov. Programi za usposabljanje nacionalnih sodnikov in drugih pravnih strokovnjakov bodo še naprej deležni podpore. Komisija in nacionalni sodniki uspešno sodelujejo pri zagotavljanju skladnosti s pravili konkurence (22), okoljske zakonodaje (23) in omogočanju lažjega pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah prek Evropske pravosodne mreže (24). Vse to kaže, da se izmenjava izkušenj lahko še izboljša. Razlagalno sporočilo Komisije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah bo prispevalo k navedenim prizadevanjem (25).

Komisija bo okrepila svoje sodelovanje z Evropsko mrežo varuhov človekovih pravic, ki jo koordinira evropski varuh in ki združuje nacionalne in regionalne varuhe, da bi skupaj spodbujali dobro upravljanje v okviru uporabe prava EU na nacionalni ravni.

Boljša priprava zakonodaje omogoča boljšo uporabo in izvajanje

Evropski parlament, Svet in Komisija so izkazali politično voljo za izboljšanje kakovosti priprave zakonodaje, pregled že obstoječih predpisov in po potrebi njihovo posodobitev. Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje potrjuje njihovo zavezanost zagotavljanju kakovosti predpisov, ki morajo ustrezati potrebam državljanov in podjetij. Jasna pravna formulacija in dostop do besedil prispevata k pravni varnosti in boljši uporabi. Če je zakonodaja jasna in dostopna, jo je mogoče izvajati učinkovito; državljani in gospodarski subjekti lažje razumejo svoje pravice in obveznosti, sodišča pa jih lahko izvršujejo.

Zato je bistveno, da se nekateri vidiki izvajanja in uporabe prava Unije upoštevajo na stopnji razvoja politike. Smernice Komisije za boljšo pravno ureditev (26) usmerjajo službe Komisije pri pripravi „načrta izvajanja“, da bi se ugotovile morebitne težave, s katerimi se lahko soočajo države članice pri izvajanju prava EU, in predlagajo načine za ublažitev teh tveganj. Pri pripravi predlogov direktiv Komisija sodeluje z državami članicami, da bi ugotovila ali so potrebni obrazložitveni dokumenti, ki pojasnjujejo razmerje z nacionalnimi ukrepi prenosa (27).

Preglednost je nujna za zagotovitev pravilnega prenosa, uporabe in izvajanja zakonodaje EU. Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje države članice poziva, da javnost obvestijo o prenosu direktiv EU in da v nacionalnem aktu o prenosu (ali povezanem dokumentu) jasno navedejo, na katerih mestih so dodani elementi, ki niso povezani z navedeno zakonodajo EU.

3.   Bolj strateški pristop do izvršilnih ukrepov Komisije

Določitev prednostnih nalog

Komisija uveljavlja splošni interes Unije in zagotavlja uporabo Pogodb. Kot varuhinja pogodb je odgovorna za spremljanje ukrepov držav članic pri izvajanju prava EU in zagotavljanje, da sta njihova zakonodaja in praksa v skladu z njo, in sicer pod nadzorom Sodišča Evropske unije (28).

Pri izvajanju te naloge ima Komisija diskrecijsko pravico, da odloči o začetku postopka za ugotavljanje kršitve ali da zadevo predloži v odločanje Sodišču (29). Posledično iz sodne prakse izhaja, da posamezniki ne bodo uspeli v tožbah, ki jih vložijo zoper Komisijo, če je Komisija sprejela odločitev, da zadeve ne bo obravnavala (30).

Biti „večja in bolj ambiciozna pri velikih zadevah ter manjša in skromnejša pri manjših stvareh“ je zaveza, ki bi se morala odražati v bolj strateškem in učinkovitejšem pristopu k izvrševanju, zlasti v okviru obravnavanja kršitev. Pri izvajanju tega pristopa bo Komisija še naprej cenila bistveno vlogo, ki jo imajo pritožniki posamezniki pri opredeljevanju širših problemov z izvrševanjem prava EU, ki zadevajo interese državljanov in podjetij.

Zato je pomembno, da Komisija uporabi svojo diskrecijsko pravico na strateški način, da bi svoja prizadevanja za izvrševanje prednostno opredelila in jih osredotočila na najpomembnejše kršitve prava EU, ki vplivajo na interese državljanov in podjetij. V zvezi s tem bo Komisija odločno ukrepala ob kršitvah, ki ovirajo izvajanje pomembnih ciljev politike EU (31) ali ki bi lahko ogrozili štiri temeljne svoboščine.

Komisija bo prednostno preiskovala primere, v katerih je države članice niso obvestile o ukrepih za prenos oziroma so bile direktive neustrezno prenesene, primere, v katerih države članice niso spoštovale sodbe Sodišča Evropskih skupnosti, kot je določeno v členu 260(2) PDEU, ter primere, v katerih so države članice povzročile resno škodo finančnim interesom EU ali kršile izključne pristojnosti EU, kot je določeno v členu 2(1) PDEU v povezavi s členom 3 PDEU.

Obveznost sprejetja ukrepov za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije ima največji učinek, kadar zahtevani ukrepi zadevajo sistemske pomanjkljivosti v pravnem sistemu države članice. Zato bo Komisija prednostno obravnavala kršitve, ki razkrivajo sistemske pomanjkljivosti, ki ogrožajo delovanje institucionalnega okvira EU. To velja zlasti za kršitve, ki vplivajo na zmožnost nacionalnega pravosodnega sistema, da prispeva k učinkovitemu izvrševanju prava EU. Komisija bo zato postopek začela v vseh primerih, v katerih nacionalni predpisi ali prakse ovirajo postopek za sprejetje predhodne odločbe Sodišča ali v katerih nacionalna zakonodaja nacionalnim sodiščem preprečuje priznati primarnost prava Unije. Postopke bo začela tudi v primerih, v katerih nacionalno pravo ne zagotavlja učinkovitih pravnih sredstev za kršitev prava EU ali drugače preprečuje nacionalnim pravosodnim sistemom, da zagotovijo učinkovito uporabo prava EU, v skladu z zahtevami načela pravne države in členom 47 Listine EU o temeljnih pravicah.

Poleg teh primerov Komisija pripisuje velik pomen zagotavljanju, da je nacionalna zakonodaja usklajena s pravom EU, saj neusklajena nacionalna zakonodaja sistematično spodkopava možnosti državljanov, da uveljavijo svoje pravice, vključno s temeljnimi pravicami, in da v celoti izkoristijo prednosti zakonodaje EU. Komisija bo prav tako posvetila posebno pozornost primerom, ki kažejo na to, da država članica ne uporablja pravilno zakonodaje EU.

Ob upoštevanju diskrecijske pravice, ki jo ima pri odločanju o zadevah, ki jih bo obravnavala, bo Komisija preučila vpliv kršitve na doseganje pomembnih ciljev politik EU, kot so kršitve temeljnih svoboščin iz Pogodbe, ki državljanom ali podjetjem, ki se želijo preseliti ali izvesti transakcije med državami članicami, povzročajo še posebno velike težave, ali kadar lahko pride do sistemskega učinka na več kot eno državo članico. Primere bo razlikovala glede na dodano vrednost, ki jo je mogoče doseči s postopkom za ugotavljanje kršitev, in jih bo zaključila, kadar bo menila, da je to primerno z vidika politike. Komisija bo to diskrecijsko pravico izvajala zlasti v primerih, ko postopek sprejetja predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU glede istega vprašanja še ni končan in ravnanje Komisije ne bi bistveno pospešilo reševanja zadeve, in v primerih, v katerih bi bil začetek postopka za ugotavljanje kršitve v nasprotju s stališčem, ki ga je zavzel kolegij komisarjev v zakonodajnem predlogu.

Nekatere kategorije zadev se pogosto lahko uspešno obravnavajo z drugimi ustreznejšimi mehanizmi na ravni EU in na nacionalni ravni. To velja zlasti za posamezne primere nepravilne uporabe, ki ne sprožajo širših načelnih vprašanj ali kadar ni zadostnih dokazov o splošni praksi, neskladnosti nacionalne zakonodaje s pravom EU ali sistematičnem neupoštevanju prava EU. V takšnih primerih bo Komisija načeloma pritožnike usmerila na nacionalno raven, pod pogojem da jim je na voljo učinkovito pravno varstvo.

Krepitev ocenjevanja skladnosti

Ta pristop zahteva bolj strukturirano, sistematično in učinkovito ocenjevanje prenosa in skladnosti nacionalnih ukrepov za prenos zakonodaje EU. Pri navedenem ocenjevanju bodo uporabljene nove tehnike. Komisija denimo razvija orodje za analizo podatkov, da bi izboljšala spremljanje zakonodaje o enotnem trgu (32). To orodje bo pospešilo oceno skladnosti nacionalnih ukrepov z zakonodajo EU, omogočilo prepoznavo vrzeli in nepravilnega prenosa ter morda celo zaznalo ukrepe čezmernega urejanja, ki niso povezani z direktivami, ki se prenašajo. Pritožbe lahko na splošno opozarjajo na pomanjkljivosti pri prenosu direktiv, ki ga izvedejo države članice, ne da bi pri tem navajale posebne vidike, ki vplivajo na pritožnika. Takšne pritožbe so ponavadi zajete v oceni skladnosti, ki jih Komisija običajno obravnava v širšem kontekstu te ocene in postopka ne začenja na podlagi individualne pritožbe.

Sankcije zaradi nesporočanja ukrepov za prenos

Komisija pripisuje velik pomen pravočasnemu prenosu direktiv. V tem okviru si je Komisija določila cilj, da v 12 mesecih zadevo predloži Sodišču EU, kadar država članica še kar ni prenesla zadevne direktive (33). Da bi okrepila svoj pristop glede sankcioniranja takšnih primerov, bo Komisija v skladu s pomenom, ki ga pripisuje zagotavljanju pravočasnega obveščanja o ukrepih za prenos, v celoti uporabila možnosti, ki ji jih daje člen 260(3) PDEU.

Lizbonska pogodba je vnesla pomembno določbo o finančnih sankcijah, da se države članice spodbudijo k pravočasnemu prenosu direktiv, sprejetih v skladu z zakonodajnim postopkom (člen 260(3) PDEU), v svoje nacionalne pravne rede. Kljub temu pa države članice še naprej zamujajo roke za prenos. Konec leta 2015 je bilo nezaključenih 518 postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi poznega prenosa zakonodaje, kar je 19 % več kot konec leta 2014, ko je bilo nezaključenih 421 zadev (34). V nekaterih primerih države članice niso sprejele ukrepov za prenos do zadnjega trenutka sodnega postopka, ki ga je zoper njih začela Komisija, s čimer so si zagotovile dodaten čas za izpolnitev svojih obveznosti.

V svojem sporočilu iz leta 2011 o izvajanju člena 260(3) Pogodbe (35) je Komisija napovedala, da bo v primerih kršitev zaradi neprenosa zakonodajne direktive, načeloma zaprosila Sodišče, naj naloži zgolj denarno kazen. Vendar je kljub temu dodala, da si je pridržala pravico, da v ustreznih primerih zaprosi Sodišče, naj naloži tudi plačilo pavšalnega zneska. Napovedala je še, da bo svojo prakso, na podlagi katere načeloma ne zaprosi za naložitev pavšalnega zneska, pregledala, in sicer glede na to, kako se bodo države članice odzvale na njen pristop, po katerem zaprosi le za naložitev periodičnih denarnih kazni.

Komisija bo glede na svoje izkušnje zdaj prilagodila svojo prakso v zadevah, ki jih predloži Sodišču na podlagi člena 260(3) PDEU, tako kot je to storila v zadevah, predloženih Sodišču na podlagi člena 260(2) PDEU (36), in bo sistematično od Sodišča zahtevala, naj poleg periodične denarne kazni naloži še pavšalni znesek. V skladu s svojo prakso bo Komisija pri določitvi pavšalnega zneska (37) upoštevala obseg že izvedenega prenosa in tako določila resnost kršitve neprenosa.

Logična posledica pristopa v zvezi z uporabo pavšalnega zneska je, da v primeru, ko država članica odpravi kršitev s prenosom direktive med postopkom pred Sodiščem, Komisija ne bo umaknila svoje tožbe zgolj iz tega razloga. Sodišče ne more sprejeti odločitve, s katero naloži denarno kazen, saj taka odločitev ne bi več imela uporabnega učinka. Vendar pa lahko naloži plačilo pavšalnega zneska, s čimer kaznuje trajanje kršitve do trenutka, ko je bila odpravljena, kajti ta vidik spora ni izgubil svojega pomena. Komisija si bo prizadevala Sodišče EU brez odlašanja obvestiti o tem, da je država članica kršitev odpravila, in sicer v kateri koli fazi sodnega postopka. Enako bo storila, če bo po izdani sodbi na podlagi člen 260(3) PDEU država članica situacijo uredila in bo zato obveznost plačila denarne kazni prenehala.

Kot prehodno določbo bo Komisija uporabila svojo prilagojeno prakso, kot je določena zgoraj, za postopke za ugotavljanje kršitev, v katerih bo odločitev o izdaji uradnega opomina sprejeta po objavi tega sporočila.

Nazadnje je treba opozoriti, da bo Komisija še posebej pozorna pri razlikovanju med nepravilnim prenosom in (delnim) neprenosom, kot je bilo že določeno v Sporočilu Komisije iz leta 2011.

4.   Zagotovitev koristi zakonodaje EU za državljane: nasveti in pravno sredstvo

Boljše izvrševanje prinaša koristi državljanom in podjetjem. Državljani in podjetja iščejo preproste in praktične nasvete glede pravic, ki jih imajo na podlagi prava EU in kako te pravice uresničevati. Kadar so njihove pravice kršene, je pomembno, da zlahka najdejo in uporabijo najprimernejše mehanizme pravnih sredstev, ki so jim na voljo na ravni EU ali na nacionalni ravni.

Komisija bo pomagala ozaveščati državljane glede njihovih pravic na podlagi prava EU in o različnih orodjih za reševanje težav, ki so jim na voljo na nacionalni ravni in na ravni EU. Komisija bo državljane usmerjala, jim svetovala in jih spodbujala k uporabi najprimernejših mehanizmov za reševanje problemov. V tem okviru je pomembno, da državljani razumejo naravo postopka za ugotavljanje kršitev in v skladu s tem tudi prilagodijo svoja pričakovanja. Številni vlagajo pritožbe, ker pričakujejo, da lahko tako pridobijo finančno ali drugo obliko zadoščenja zaradi kršitve prava EU. Razočarani so, ko ugotovijo, da postopki za ugotavljanje kršitev niso v vseh okoliščinah primerno orodje za odzivanje na takšne situacije, čeprav so zasnovani tako, da spodbujajo splošni interes Unije. Glavni namen postopka za ugotavljanje kršitev je zagotoviti, da države članice pravo EU uveljavljajo v splošnem interesu, in ni namenjen zagotavljanju zadoščenja posameznikom. Za odločanje o tožbah posameznikov, ki zahtevajo razveljavitev nacionalnih ukrepov ali finančno nadomestilo zaradi škode, ki so jo povzročili takšni ukrepi, so pristojna nacionalna sodišča. Nacionalni organi imajo prav tako pomembno vlogo pri zagotavljanju pravic posameznikov. To mora biti jasno sporočeno pritožnikom, ki iščejo zadoščenje.

Glede na to, da so pritožbe pomemben način za odkrivanje kršitev, bo Komisija okrepila svoja prizadevanja za izboljšanje obravnavanja pritožb. Da bi zboljšali osnovo za presojo utemeljenosti pritožbe ter omogočili boljše obravnavanje in odzivanje, bodo pritožniki morali odslej uporabljati standardni obrazec za pritožbe. Komisija je zavezana, da pritožnike obvesti o poteku obravnave njihovih pritožb. To zahteva pregled obstoječih upravnih postopkov za urejanje odnosov s pritožnikom glede navedenih točk (38) (glej Prilogo).

Enotni digitalni portal (39) bo zagotovil enotno točko dostopa za državljane in podjetja do vseh informacij v zvezi z enotnim trgom, pomočjo, svetovanjem ter reševanjem težav na ravni EU in/ali nacionalni ravni. Vključeval bo tudi nacionalne postopke in postopke na ravni EU, ki so potrebni za delovanje v EU. Ta portal bo državljane in podjetja obveščal o tem, kaj Komisija lahko stori in česa ne sme storiti, predvidenem trajanju in morebitnih izidih postopkov ter jih napotil na osebno svetovanje in reševanje težav.

Ta prizadevanja bodo zahtevala sodelovanje Komisije in držav članic, da bi vzpostavili sklop mehanizmov pravnih sredstev, ki so na voljo na nacionalni ravni in ki jih državljani lahko izkoristijo v posameznih primerih. Ta sklop bo vključeval že obstoječe mehanizme EU, kot sta SOLVIT (ki državljanom zagotavlja informacije in pomoč ter obravnava težave, ki nastanejo zaradi napačne uporabe prava EU v čezmejnih situacijah s strani nacionalnih organov) in mreža evropskih potrošniških centrov (ki potrošnikom zagotavlja svetovanje in pomoč glede njihovih pravic v zvezi z nakupi, ki jih opravijo v drugi državi ali na spletu, ter glede reševanja sporov s podjetji).

Akcijski načrt za SOLVIT, ki krepi njegovo vlogo pri obravnavanju pritožb, ki se nanašajo na pravo EU, kaže zavezanost Komisije k nadaljnji krepitvi vloge takšnih mehanizmov. Komisija namerava posodobiti mrežo SOLVIT. Proučuje pa tudi možnost uvedbe mehanizma za zbiranje informacij o enotnem trgu, in sicer za zbiranje kvantitativnih in kvalitativnih informacij neposredno pri izbranih tržnih akterjih in boljše ciljno sodelovanje z državami članicami, s čimer bi se izboljšalo izvrševanje. Takšno upravno sodelovanje (40) bi moralo še naprej pomagati pri reševanju težav posameznikov in izmenjavi dobrih praks. Uporabilo se bo tudi za spodbujanje nacionalnih organov, da ponudijo boljše informacije prek vseh obstoječih platform, kot je npr. portal e-pravosodje (41).

Komisija bo zagotovila, da se zakonodaja EU o mediaciji in alternativnih načinih reševanja sporov uporablja v celoti. Mehanizmi za alternativno reševanje sporov imajo pomembno vlogo pri omogočanju potrošnikom in trgovcem, da svoje spore rešijo na preprost, hiter in cenovno ugoden način, ne da bi bil za to potreben sodni postopek. Komisija je februarja 2016 vzpostavila spletno platformo za reševanje sporov, ki bo potrošnikom in trgovcem zagotovila orodje za reševanje njihovih pogodbenih sporov v zvezi s spletnimi nakupi v okviru alternativnega reševanja sporov. V finančnem sektorju je Komisija vzpostavila mrežo za finančno reševanje sporov, da bi olajšala reševanje čezmejnih sporov med potrošniki in ponudniki finančnih storitev na področju finančnih storitev. Tudi zakonodaja EU na drugih področjih določa skupne standarde za obravnavanje pritožb in mehanizme pravnih sredstev v vseh državah članicah (npr. predpisi o pravicah potnikov (42), predpisi o javnih naročilih (43), uredba o sporih majhne vrednosti (44)).

5.   Sklepne ugotovitve

Enotna uporaba prava EU v vseh državah članicah je bistvenega pomena za uspeh EU. Komisija zato pripisuje velik pomen zagotavljanju učinkovite uporabe prava EU. Uporaba, izvajanje in izvrševanje zakonodaje Evropske unije je izziv tako na ravni EU kot na ravni držav članic. Za doseganje rezultatov politik je potreben bolj strateški pristop k izvrševanju; pristop, ki se osredotoča na tiste težave, pri katerih lahko izvršilni ukrepi veliko spremenijo. V skladu s pomenom, ki ga Komisija pripisuje zagotavljanju pravočasnega obveščanja o ukrepih za prenos direktive, je strateškemu pristopu k izvrševanju priložen pregled njenega pristopa k sankcijam, določenim v členu 260(3) PDEU. Komisija bo državam članicam pomagala, da bodo državljanom in podjetjem zagotovile uresničitev svojih pravic in možnost uporabe pravnih sredstev na nacionalni ravni. Kombinacija vsega naštetega, na ravni Unije in na ravni držav članic, bo v korist vseh zagotovila boljšo uporabo prava EU.

Pristop iz tega sporočila se bo uporabljal od dneva objave v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  Člen 2 PEU: „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“

(2)  Politične usmeritve naslednje Evropske komisije z dne 15. julija 2014 in poslanice predsednika Junckerja podpredsednikom in komisarjem z dne 1. novembra 2014.

(3)  Sporočilo o boljšem spremljanju uporabe prava Skupnosti, COM(2002) 725/final/4, 16.5.2003.

(4)  Sporočilo „Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti“, COM(2007) 502 final, 5.9.2007.

(5)  Sporočilo „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“, COM(2014) 158, 11.3.2014.

(6)  Sporočilo „Boljše pravno urejanje: doseganje boljših rezultatov za močnejšo Unijo“, COM(2016) 615 final, 14.9.2016.

(7)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

(8)  Skupna izjava o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017, ki so jo 13. decembra podpisali predsedniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije.

(9)  Politične usmeritve naslednje Evropske komisije z dne 15. julija 2014 in poslanice predsednika Junckerja podpredsednikom in komisarjem z dne 1. novembra 2014.

(10)  Člen 4(3) PEU, člen 288(3) in člen 291(1) PDEU.

(11)  Drugi pododstavek člena 19(1) PEU in člen 47 Listine o temeljnih pravicah.

(12)  Sporočilo „Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo“, COM(2015) 0550 final, 28.10.2015.

(13)  Člen 1 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006.

(14)  Način dela z državami članicami glede EU Pilota bo ustrezno prilagojen.

(15)  Kot je bilo napovedano v Sporočilu o strategiji enotnega trga (COM(2015) 550 final), bo Komisija sprejela obsežni niz ukrepov, s katerimi bo okrepila prizadevanja, da se izdelkom, ki ne izpolnjujejo zahtev, prepreči vstop na trg EU, in sicer z okrepljenim nadzorom nad trgom in pravimi spodbudami za gospodarske subjekte.

(16)  Glej Sporočilo Komisije COM(2016) 710 final, Delovni program Komisije za leto 2017, Za Evropo, ki varuje, opolnomoča in ščiti, prednostna naloga 10.

(17)  Uredba (EU) št. 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) ter Direktivi (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ.

(18)  Glej člen 3(3a) Okvirne direktive 2002/21/ES za elektronske komunikacije, člen 55 Direktive 2012/34/EU o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja, člen 4(4) Direktive 2013/36/EU (CRD IV), člene 27 in naslednje Direktive 2009/138/ES (solventnost 2), ter uvodno izjavo 123 Direktive 2014/65/EU (MiFID II).

(19)  Uredba (EU) št. 1093/2010 o ustanovitvi Evropskega bančnega organa, Uredba (EU) št. 1094/2010 o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine in Uredba (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge.

(20)  Predlog za pregled uredbe o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, COM(2016) 283 final, 25.5.2016.

(21)  Sporočilo „Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2016“, COM(2016) 199 final, 11.4.2016.

(22)  Sporočilo Komisije – Spremembe Obvestila Komisije o sodelovanju med Komisijo in sodišči držav članic EU pri uporabi členov 81 in 82 ES (UL C 256, 5.8.2015, str. 5).

(23)  http://ec.europa.eu/environment/legal/law/training_package.htm.

(24)  Odločba Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah, UL L 174, 27.6.2001, str. 25.

(25)  Delovni program Komisije za leto 2017, Za Evropo, ki varuje, opolnomoča in ščiti, COM(2016) 710 final, prednostna naloga 10.

(26)  Sporočilo „Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“, COM(2015) 215 final, 19.5.2015.

(27)  Ta politika je zajeta v (1) Skupni politični deklaraciji z dne 28. septembra 2011 med Komisijo in državami članicami (UL C 369, 17.12.2011, str. 14) in (2) Skupni politični deklaraciji z dne 27. oktobra 2011 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo (UL C 369, 17.12.2011, str. 15).

(28)  Člen 17(1) PEU.

(29)  Glej zlasti: sodbo z dne 6. decembra 1989 v zadevi C-329/88, Komisija proti Grčiji, Recueil 1989, str. 4159; sodbo z dne 1. junija 1994 v zadevi C-317/92, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1994, str. I-2039; sodbo z dne 6. oktobra 2009 v zadevi C-562/07, Komisija proti Španiji, ZOdl. 2009, str. I-9553. sodbo z dne 14. septembra 1995 v zadevi T-571/93, Lefebvre in drugi proti Komisiji, Recueil 1995, str. II-2379. sodbo z dne 19. maja 2009 v zadevi C-531/06, Komisija proti Italiji, ZOdl. 2009, str. I-4103.

(30)  Glej sodbo z dne 14. septembra 1995 v zadevi T-571/93, Lefebvre in drugi proti Komisiji, Recueil 1995, str. II-2379.

(31)  To so zlasti cilji, določeni v strateški agendi Evropskega sveta z dne 27. junija 2014 in v političnih smernicah za naslednjo Evropsko komisijo z dne 15. julija 2014.

(32)  Sporočilo o strategiji enotnega trga (COM(2015) 550 final).

(33)  Sporočilo Komisije „Evropa rezultatov – uporaba prava Skupnosti“, COM(2007) 502 final.

(34)  Glej 33. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU, str. 27.

(35)  UL C 12, 15.1.2011, str. 1.

(36)  Prenovljeno sporočilo Komisije o uporabi člena 228 Pogodbe ES, (SEC(2005) 1658 z dne 9. decembra 2005, točke od 10 do 12, ki se sklicuje na zadevo C-304/02, Komisija proti Franciji, Recueil, [2005], I-6263, točke 80–86 in 89–95, v kateri je Sodišče potrdilo, da se denarna kazen in pavšalni znesek lahko kumulativno uporabita za isto kršitev.

(37)  Znesek pavšalnega zneska se bo izračunal na podlagi metode iz točk 19–24 prenovljenega sporočila iz leta 2005 o uporabi člena 228 Pogodbe ES, SEC(2005) 1658.

(38)  Sporočilo „Posodobitev načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije“, COM(2012) 154, 2.4.2012.

(39)  Kot je bilo napovedano v sporočilu o enotnem digitalnem trgu (COM(2015) 192 final, str. 17) in v sporočilu o strategiji enotnega trga (COM(2015) 550 final, str. 5 in 17).

(40)  Na podlagi člena 197 PDEU.

(41)  Ta portal posameznikom pomaga izvrševati njihove temeljne pravice, tako da jih napoti na nacionalni nepravosodni organ, pristojen na področju človekovih pravic. Leta 2017 bo razširjen z zbirko podatkov na področju evropskega prava o varstvu potrošnikov, ki zagotavlja informacije o tem, kako sodišča in organi uporabljajo potrošniško pravo EU.

(42)  Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (UL L 46, 17.2.2004, str. 1); Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14); Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1); Uredba (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 55, 28.2.2011, str. 1).

(43)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33); Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14).

(44)  Uredba (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti (UL L 199, 31.7.2007, str. 1).

---

PRILOGA

Upravni postopki za urejanje odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Evropske unije

1.   Opredelitev pojmov in področje uporabe

„Pritožba“ pomeni pisno navezavo stikov s Komisijo, ki opozarja na ukrep, neobstoj ukrepa ali prakso v državi članici, ki je v nasprotju s pravom Unije.

„Pritožnik“ pomeni vsako osebo ali organ, ki vloži pritožbo pri Komisiji.

„Postopek za ugotavljanje kršitev“ pomeni predhodno fazo postopka zaradi neizpolnitve obveznosti, ki jo začne Komisija na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ali člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom).

Pristop, opisan v tem primeru, se uporablja za odnose med pritožniki in Komisijo v zvezi z ukrepi ali praksami, ki lahko spadajo na področje uporabe člena 258 PDEU. Ne uporablja se za pritožbe v zvezi z drugimi določbami Pogodbe, zlasti za pritožbe glede državne pomoči iz členov 107 in 108 PDEU ali iz Uredbe Sveta (EU) št. 2015/1589 (1) in pritožbe, ki zadevajo izključno člena 101 in 102 PDEU.

2.   Splošna načela

Vsakdo lahko pri Komisiji brezplačno vloži pritožbo proti državi članici za vsak ukrep (zakon, podzakonski akt ali upravni ukrep), neobstoj ukrepa ali prakso v državi članici, za katere meni, da so nezdružljivi s pravom Unije.

Pritožniku ni treba izkazati pravnega interesa za začetek postopka; prav tako mu ni treba dokazati, da ukrep, neobstoj ukrepa ali praksa zadeva zlasti njega in da ga zadeva neposredno.

Ob upoštevanju izjem iz točke 3 bo Komisija evidentirala pritožbo v skladu z navedbami njenega avtorja, kot izhajajo iz obrazca.

Komisija lahko odloči, ali je treba sprejeti nadaljnje ukrepe na podlagi pritožbe.

3.   Evidentiranje pritožb

Pritožbo glede uporabe prava Unije v državi članici mora Komisija evidentirati v posebnem registru.

Komisija korespondence ne bi smela obravnavati kot pritožbe in je zato ne sme evidentirati v posebnem registru, če:

| — | je anonimna, ne vsebuje naslova pošiljatelja ali vsebuje nepopoln naslov, |
| --- | --- |

—

je anonimna, ne vsebuje naslova pošiljatelja ali vsebuje nepopoln naslov,

| — | se izrecno ali implicitno ne nanaša na državo članico, ki se ji lahko pripisujejo ukrepi ali prakse v nasprotju s pravom Unije, |
| --- | --- |

—

se izrecno ali implicitno ne nanaša na državo članico, ki se ji lahko pripisujejo ukrepi ali prakse v nasprotju s pravom Unije,

| — | naznanja dejanja ali opustitve posameznika ali pravne osebe zasebnega prava, razen če ukrep ali pritožba razkriva udeležbo organov javne uprave ali njihovo neukrepanje v primeru teh dejanj ali opustitev. Komisija mora v vseh primerih preveriti, ali korespondenca razkriva ravnanje, ki je v nasprotju s pravili konkurence (člena 101 in 102 PDEU). |
| --- | --- |

—

naznanja dejanja ali opustitve posameznika ali pravne osebe zasebnega prava, razen če ukrep ali pritožba razkriva udeležbo organov javne uprave ali njihovo neukrepanje v primeru teh dejanj ali opustitev. Komisija mora v vseh primerih preveriti, ali korespondenca razkriva ravnanje, ki je v nasprotju s pravili konkurence (člena 101 in 102 PDEU).

| — | ne izpostavlja očitka, |
| --- | --- |

—

ne izpostavlja očitka,

| — | izpostavlja očitek, v zvezi s katerim je Komisija sprejela jasno, javno in dosledno stališče, ki se mora poslati pritožniku, |
| --- | --- |

—

izpostavlja očitek, v zvezi s katerim je Komisija sprejela jasno, javno in dosledno stališče, ki se mora poslati pritožniku,

| — | izpostavlja očitek, ki očitno ne spada na področje uporabe prava Unije. |
| --- | --- |

—

izpostavlja očitek, ki očitno ne spada na področje uporabe prava Unije.

4.   Potrdilo o prejemu

Komisija mora izdati potrdilo o prejemu pritožbe v 15 delovnih dneh po prejemu. V tem potrdilu mora biti navedena evidenčna številka, ki jo je treba navesti v korespondenci.

Če je v zvezi z istim očitkom vloženih več pritožb, lahko posamezna potrdila o prejemu nadomesti objava obvestila na spletni strani Evropske unije Evropa
   (2).

Če se Komisija odloči, da pritožbe ne bo evidentirala, mora o tem obvestiti avtorja z navadnim dopisom, v katerem navede enega ali več razlogov iz drugega odstavka točke 3.

Komisija v takem primeru obvesti pritožnika o vseh možnih oblikah pravnega varstva, kot je začetek postopka pri nacionalnem sodišču, evropskem varuhu človekovih pravic ali nacionalnem varuhu človekovih pravic, ali o katerem koli drugem nacionalnem ali mednarodnem pritožbenem postopku.

5.   Načini vložitve pritožbe

Pritožbe se morajo vložiti na standardnem pritožbenem obrazcu. Pritožbe se morajo vložiti v elektronski ali pisni obliki z dopisom, ki se pošlje na Generalni sekretariat Komisije na naslov „1049 Brussels, Belgium“, oziroma se vložijo pri enem od uradov Komisije v državah članicah.

Sestavljene morajo biti v enem od uradnih jezikov Unije.

Pritožbeni obrazec na zahtevo lahko pošlje Komisija, na voljo pa je tudi na spletni strani portala Europa
   (3). Če Komisija meni, da pritožnik ni ustrezno izpolnil pritožbenega obrazca, mora pritožnika o tem obvestiti in ga pozvati, naj pritožbeni obrazec v predpisanem roku, ki običajno ne sme biti daljši od enega meseca, dopolni. Če pritožnik ne odgovori v predpisanem roku, se bo pritožba štela za umaknjeno. V izrednih okoliščinah, ko je očitno, da pritožnik ni mogel uporabiti obrazca, se ta zahteva lahko opusti.

6.   Varstvo pritožnika in osebnih podatkov

Identiteta pritožnika in informacije, ki jih je predložil, se razkrijejo zadevni državi članici na podlagi njegovega predhodnega soglasja, in sicer v skladu z, med drugim, Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

7.   Komunikacija s pritožnikom

Po evidentiranju je mogoče pritožbo podrobneje obravnavati v sodelovanju z zadevno državo članico. Komisija o tem obvesti pritožnika v pisni obliki.

Če Komisija nato na podlagi pritožbe začne postopek za ugotavljanje kršitev, pritožnike pisno obvesti o vsaki fazi postopka (uradni opomin, obrazloženo mnenje, predložitev zadeve Sodišču ali konec postopka v zadevi). Kadar je vloženih več pritožb v zvezi z istim očitkom, se ta pisna korespondenca lahko nadomesti z objavo obvestila na spletnem portalu Europa.

Pritožniki lahko kadar koli med postopkom zahtevajo, da bi Komisiji razložili ali pojasnili razloge za pritožbo, in sicer v prostorih Komisije in na lastne stroške.

8.   Rok za obravnavo pritožbe

Na splošno bo Komisija obravnavala pritožbo z namenom odločiti o izdaji uradnega opomina ali končanju postopka v zadevi najpozneje v enem letu od evidentiranja pritožbe, pod pogojem, da je pritožnik predložil vse zahtevane informacije.

Če bo Komisija ta rok zamudila, bo pritožnika o tem pisno obvestila.

9.   Odločitev o obravnavani pritožbi

Komisija lahko po obravnavi pritožbe bodisi izda uradni opomin, s katerim začne postopek proti zadevni državi članici, bodisi dokončno ustavi postopek v zadevi.

Komisija v okviru svoje diskrecijske pravice odloči, da začne ali konča postopek za ugotavljanje kršitev.

10.   Konec postopka v zadevi

Komisija bo razen v izjemnih okoliščinah, v katerih so potrebni nujni ukrepi, predhodno pisno obvestila pritožnika, če meni, da v zvezi s pritožbo ni primerno nadalje ukrepati, in navedla razloge za konec postopka v zadevi ter ga pozvala, naj predloži pripombe v roku štirih tednov. Kadar je vloženih več pritožb v zvezi z istim očitkom, se ta pisna korespondenca lahko nadomesti z objavo obvestila na spletnem portalu Europa.

Če pritožnik ne odgovori ali če z njim ni mogoče navezati stika iz razlogov, za katere je sam odgovoren, ali če pripombe pritožnika ne prepričajo Komisije, da bi ponovno preučila svoje stališče, se postopek v zadevi konča.

Če Komisijo pritožnikove pripombe prepričajo, da ponovno preuči svoje stališče, nadaljuje obravnavo pritožbe.

Komisija pritožnika pisno obvesti o koncu postopka.

11.   Objava odločitev v postopku za ugotavljanje kršitev

Informacije o odločitvah Komisije v postopku za ugotavljanje kršitev so objavljene na portalu Europa
   (5).

12.   Dostop do dokumentov v postopku za ugotavljanje kršitev

Dostop do dokumentov v postopku za ugotavljanje kršitev ureja Uredba (ES) št. 1049/2001, kot se izvaja z določbami iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/937/ES, ESPJ, Euratom (6).

13.   Pritožba pri evropskem varuhu človekovih pravic

Če pritožnik meni, da je Komisija pri obravnavi njegove pritožbe nepravilno postopala, ker ni upoštevala katerega od zgoraj navedenih ukrepov, lahko zadevo predloži evropskemu varuhu človekovih pravic v skladu s členoma 24 in 228 PDEU.

---

(1)  UL L 248, 24.9.2015, str. 9.

(2)  http://ec.europa.eu/atwork/applying-eu-law/multiple_complaint_form_sl.htm.

(3)  https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_en.

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(5)  http://ec.europa.eu/atwork/applying-eu-law/infringements-proceedings/infringement_decisions/?lang_code=sl.

(6)  UL L 345, 29.12.2001, str. 94.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/21

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8325 – KKR/Hilding Anders)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 18/03)

Komisija se je 9. januarja 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8325. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8325. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/21

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8302 – Koch Industries/Guardian Industries)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 18/04)

Komisija se je 5. januarja 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8302. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8302. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/22

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8204 – Barloworld South Africa/Baywa/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 18/05)

Komisija se je 9. januarja 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8204. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8204. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/22

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8288 – Permira/Schustermann & Borenstein)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 18/06)

Komisija se je 10. januarja 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8288. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8288. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/23

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. januarja 2017

(2017/C 18/07)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0664 |
| JPY | japonski jen | 121,05 |
| DKK | danska krona | 7,4361 |
| GBP | funt šterling | 0,86833 |
| SEK | švedska krona | 9,5328 |
| CHF | švicarski frank | 1,0706 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,0330 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,021 |
| HUF | madžarski forint | 307,92 |
| PLN | poljski zlot | 4,3673 |
| RON | romunski leu | 4,4928 |
| TRY | turška lira | 4,0371 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4128 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3986 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2716 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,4838 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5176 |
| KRW | južnokorejski won | 1 249,39 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,4632 |
| CNY | kitajski juan | 7,2931 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5275 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 228,44 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7500 |
| PHP | filipinski peso | 53,222 |
| RUB | ruski rubelj | 63,2480 |
| THB | tajski bat | 37,655 |
| BRL | brazilski real | 3,4367 |
| MXN | mehiški peso | 23,1335 |
| INR | indijska rupija | 72,6365 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0664

JPY

japonski jen

121,05

DKK

danska krona

7,4361

GBP

funt šterling

0,86833

SEK

švedska krona

9,5328

CHF

švicarski frank

1,0706

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,0330

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,021

HUF

madžarski forint

307,92

PLN

poljski zlot

4,3673

RON

romunski leu

4,4928

TRY

turška lira

4,0371

AUD

avstralski dolar

1,4128

CAD

kanadski dolar

1,3986

HKD

hongkonški dolar

8,2716

NZD

novozelandski dolar

1,4838

SGD

singapurski dolar

1,5176

KRW

južnokorejski won

1 249,39

ZAR

južnoafriški rand

14,4632

CNY

kitajski juan

7,2931

HRK

hrvaška kuna

7,5275

IDR

indonezijska rupija

14 228,44

MYR

malezijski ringit

4,7500

PHP

filipinski peso

53,222

RUB

ruski rubelj

63,2480

THB

tajski bat

37,655

BRL

brazilski real

3,4367

MXN

mehiški peso

23,1335

INR

indijska rupija

72,6365

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/24

---

Posebno poročilo št. 34/2016

Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano

(2017/C 18/08)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 34/2016 – Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano.

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča: http://eca.europa.eu ali na spletni strani EU Bookshop: https://bookshop.europa.eu ali si ga z njiju prenesete.

---

V Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/25

---

SODBA SODIŠČA

z dne 1. februarja 2016

v zadevi E-17/15

Ferskar kjötvörur ehf. proti Islandiji

(Pristojnost – Člen 8 Sporazuma EGP – Uvoz surovega mesa – Direktiva 89/662/EGS – Usklajevanje regulativnega režima za veterinarske preglede)

(2017/C 18/09)

V zadevi E-17/15, Ferskar kjötvörur ehf. proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK, ki ga je Sodišču Efte na podlagi člena 34 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča predložilo Okrožno sodišče v Reykjavíku (Héraðsdómur Reykjavíkur) v zvezi z uporabo določb Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru za uvoz surovih mesnih proizvodov v Islandijo – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen (sodnik poročevalec) in Páll Hreinsson, 1. februarja 2016 izdalo sodbo, katere izrek se glasi:

| 1. | Področje uporabe Sporazuma EGP, kakor je opredeljeno v členu 8 Sporazuma EGP, ne pomeni, da ima država EGP diskrecijsko pravico določiti pravila za uvoz surovih mesnih proizvodov, saj je ta diskrecijska pravica lahko omejena z določbami, vključenimi v Prilogo k Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

1.

Področje uporabe Sporazuma EGP, kakor je opredeljeno v členu 8 Sporazuma EGP, ne pomeni, da ima država EGP diskrecijsko pravico določiti pravila za uvoz surovih mesnih proizvodov, saj je ta diskrecijska pravica lahko omejena z določbami, vključenimi v Prilogo k Sporazumu EGP.

| 2. | Določanje pravil, s katerimi država EGP zahteva, da uvoznik surovih mesnih proizvodov pred uvozom zaprosi za posebno dovoljenje ter da predloži potrdilo, da je bilo meso v določenem obdobju pred carinjenjem skladiščeno zamrznjeno, ni združljivo z določbami Direktive 89/662/EGS. |
| --- | --- |

2.

Določanje pravil, s katerimi država EGP zahteva, da uvoznik surovih mesnih proizvodov pred uvozom zaprosi za posebno dovoljenje ter da predloži potrdilo, da je bilo meso v določenem obdobju pred carinjenjem skladiščeno zamrznjeno, ni združljivo z določbami Direktive 89/662/EGS.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/26

---

SODBA SODIŠČA

z dne 1. februarja 2016

v zadevi E-20/15

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2013/10/EU o spremembi Direktive 75/324/EGS o aerosolnih razpršilnikih)

(2017/C 18/10)

V zadevi E-20/15, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 1 poglavja VIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva Komisije 2013/10/EU z dne 19. marca 2013 o spremembi Direktive Sveta 75/324/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih za prilagoditev njenih določb o označevanju Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 3 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen (sodnik poročevalec) in Páll Hreinsson, 1. februarja 2016 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 1 poglavja VIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva Komisije 2013/10/EU z dne 19. marca 2013 o spremembi Direktive Sveta 75/324/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih za prilagoditev njenih določb o označevanju Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 3 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 1 poglavja VIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva Komisije 2013/10/EU z dne 19. marca 2013 o spremembi Direktive Sveta 75/324/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih za prilagoditev njenih določb o označevanju Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 3 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/27

---

SODBA SODIŠČA

z dne 1. februarja 2016

v zadevi E-21/15

Nadzorni organ Efte proti Islandiji

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/88/EU o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti)

(2017/C 18/11)

V zadevi E-21/15, Nadzorni organ Efte proti Islandiji – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 1a poglavja XXIV Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/88/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 2 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen (sodnik poročevalec) in Páll Hreinsson, 1. februarja 2016 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 1a poglavja XXIV Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/88/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 2 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Islandija s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje akta iz točke 1a poglavja XXIV Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/88/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembah Direktive 97/68/ES glede določb za motorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 2 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Islandiji se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/28

---

SODBA SODIŠČA

z dne 1. februarja 2016

v zadevi E-22/15

Nadzorni organ Efte proti Kneževini Lihtenštajn

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2011/62/EU – Direktiva 2012/26/EU)

(2017/C 18/12)

V zadevi E-22/15, Nadzorni organ Efte proti Kneževini Lihtenštajn – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje aktov iz točke 15q poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo ter Direktiva 2012/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o spremembi Direktive 2001/83/ES, kar zadeva farmakovigilanco), kakor sta bila navedenemu sporazumu prilagojena s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 2 navedenih aktov in člena 7 Sporazuma EGP – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen in Páll Hreinsson (sodnik poročevalec), 1. februarja 2016 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Kneževina Lihtenštajn s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje aktov iz devete in desete alinee točke 15q poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo ter Direktiva 2012/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o spremembi Direktive 2001/83/ES, kar zadeva farmakovigilanco), kakor sta bila navedenemu sporazumu prilagojena s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 2 navedenih aktov in člena 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Kneževina Lihtenštajn s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje aktov iz devete in desete alinee točke 15q poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo ter Direktiva 2012/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o spremembi Direktive 2001/83/ES, kar zadeva farmakovigilanco), kakor sta bila navedenemu sporazumu prilagojena s Protokolom št. 1, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 2 navedenih aktov in člena 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Kneževini Lihtenštajn se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Kneževini Lihtenštajn se naloži plačilo stroškov postopka.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/29

---

SODBA SODIŠČA

z dne 1. februarja 2016

v zadevi E-23/15

Nadzorni organ Efte proti Kneževini Lihtenštajn

(Neizpolnitev obveznosti države EGP/Efte – Neizvajanje – Direktiva 2010/53/EU)

(2017/C 18/13)

V zadevi E-23/15, Nadzorni organ Efte proti Kneževini Lihtenštajn – katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko v predpisanem roku ni sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje členov 15 in 16 akta iz točke 15zn poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev, kakor je bila popravljena), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1 in Sklepom Skupnega odbora št. 164/2013 z dne 8. oktobra 2013, ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 31 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP – je Sodišče Efte v sestavi: predsednik Carl Baudenbacher ter sodnika Per Christiansen in Páll Hreinsson (sodnik poročevalec), 1. februarja 2016 izdalo sodbo,

katere izrek se glasi:

| 1. | Lihtenštajn s tem, ko v predpisanem roku ni sprejel potrebnih ukrepov za izvajanje členov 15 in 16 akta iz točke 15zn poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev, kakor je bila popravljena), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnil svojih obveznosti iz člena 31 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Lihtenštajn s tem, ko v predpisanem roku ni sprejel potrebnih ukrepov za izvajanje členov 15 in 16 akta iz točke 15zn poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev, kakor je bila popravljena), kakor je bil navedenemu sporazumu prilagojen s Protokolom št. 1, ni izpolnil svojih obveznosti iz člena 31 navedenega akta in člena 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Lihtenštajnu se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Lihtenštajnu se naloži plačilo stroškov postopka.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/30

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8351 – Apollo Management/Lumileds Holding)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 18/14)

| 1. | Komisija je 12. januarja 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Apollo Management, L.P. („Apollo“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Lumileds Holding B.V. („Lumileds“, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. januarja 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Apollo Management, L.P. („Apollo“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Lumileds Holding B.V. („Lumileds“, Nizozemska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Apollo: zasebne naložbe,
  —   za Lumileds: proizvodnja in prodaja konvencionalnih sijalk in svetlečih diod (LED) za svetila po vsem svetu. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Apollo: zasebne naložbe,

—   za Lumileds: proizvodnja in prodaja konvencionalnih sijalk in svetlečih diod (LED) za svetila po vsem svetu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8351 – Apollo Management/Lumileds Holding se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8351 – Apollo Management/Lumileds Holding se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 19.1.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 18/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 18/31

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8283 – General Electric Company/LM Wind Power Holding)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 18/15)

| 1. | Komisija je 11. januarja 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje General Electric Company („GE“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem LM Wind Power Holding A/S („LM“, Danska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 11. januarja 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje General Electric Company („GE“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem LM Wind Power Holding A/S („LM“, Danska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | GE je globalno podjetje za proizvodnjo, tehnologijo in storitve, ki vključuje veliko poslovnih enot, od katerih ima vsaka svoje lastne oddelke. Enota podjetja GE za obnovljive vire energije proizvaja in dobavlja vetrne turbine za uporabo na kopnem in na morju na globalni ravni. Vetrne turbine tudi vzdržuje, predvsem tiste v lastnih elektrarnah, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

GE je globalno podjetje za proizvodnjo, tehnologijo in storitve, ki vključuje veliko poslovnih enot, od katerih ima vsaka svoje lastne oddelke. Enota podjetja GE za obnovljive vire energije proizvaja in dobavlja vetrne turbine za uporabo na kopnem in na morju na globalni ravni. Vetrne turbine tudi vzdržuje, predvsem tiste v lastnih elektrarnah,

| — | LM je dejavno na področju zasnove, preskušanja, proizvodnje in dobave vetrnic za vetrne turbine, tako na trgu EGP kot na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

—

LM je dejavno na področju zasnove, preskušanja, proizvodnje in dobave vetrnic za vetrne turbine, tako na trgu EGP kot na svetovnem trgu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8283 – General Electric Company/LM Wind Power Holding se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8283 – General Electric Company/LM Wind Power Holding se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---