# Euroopa Liidu C 426/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 426 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide18. november 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 426

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide18. november 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2016/C 426/01 | LV COSACi seisukohad – Haag, 12.–14. juuni 2016 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2016/C 426/01

LV COSACi seisukohad – Haag, 12.–14. juuni 2016

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 18.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 426/1

---

LV COSACi SEISUKOHAD

Haag, 12.–14. juuni 2016

(2016/C 426/01)

1.   Parlamentaarse kontrolli viisid

1.1.   COSAC tunneb heameelt selle üle, et nagu 25. iga kahe aasta tagant esitatavas COSACi aruandes esile tõstetud, soovivad riikide parlamendid etendada ELi tasandil aktiivset rolli, järgides seejuures täielikult kehtivaid aluslepinguid. COSAC võtab samuti teadmiseks, et riikide parlamentide kõige tähtsamad ELi parlamentaarse kontrolli alased tegevused on valitsuse järelevalve, poliitika kujundamises osalemine, tegutsemine avaliku foorumina ja aktiivne suhtlus teiste riikide parlamentidega.

Seepärast palub COSAC riikide valitsustel ning asjaomastel ELi institutsioonidel vajaduse korral võimalikult palju hõlbustada parlamentide püüdlusi ELi tasandil, aidata sellele kaasa ja sellega arvestada.

1.2.   COSAC osutab asjaolule, et enamik riikide parlamente vahetab teavet poliitiliste dialoogide ja subsidiaarsuse kontrolli käsitlevate seisukohtade üle, mis on seotud ELi ettepanekutega. COSAC ergutab parlamente kasutama kõiki kättesaadavaid kanaleid omavaheliseks teabevahetuseks, sealhulgas ka ELi õigusaktide rakendamise vallas, et võtta seisukohti ELi dokumentide suhtes. COSAC palub parlamentidel jätkata uute viiside uurimist selles valdkonnas toimuva koostöö parandamiseks.

1.3.   COSAC palub tulevaste ELi eesistujariikide parlamentidel koostada iga aasta esimeses pooles COSACi sekretariaadi kaasabil iga-aastane ülevaade parlamentide prioriteetidest komisjoni tööprogrammis, võttes aluseks kõikide riikide parlamentidelt saadud andmed, jagada seda ülevaadet kõigi parlamentide/kodadega ning saata see ELi institutsioonidele.

1.4.   COSAC märgib, et iga-aastane parlamentide prioriteetide ülevaade võiks osutuda kasulikuks riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahelise koostöö tugevdamisel seadusandlike ettepanekute valikul. COSAC väljendab soovi, et parlamendid, kes seda soovivad, võiksid näiteks seda laadi koostööd teha ELi õigusaktide parlamentaarse kontrolli ettevalmistamise ajal. Sel eesmärgil palutakse parlamentidel katsetada näitena koostöö ja vahetuse uusi viise seoses ühe või kahe väljavalitud ELi ettepaneku või poliitika parlamentaarse kontrolliga, mis langeks COSACi raamistikku niipalju kui võimalik.

1.5.   COSAC tunneb heameelt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni edasipüüdlikkuse üle iga-aastase programmitöö alal, nagu lepiti kokku paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes. COSAC palub kõikidel ELi institutsioonidel jagada ja arutada aktiivselt riikide parlamentidega iga-aastase programmitööga kaasnevat.

1.6   COSAC täheldab, et komisjon on vähendanud oma tööprogrammis välja kuulutatud ettepanekute arvu, kuid samas ettepanekute koguarv on kasvanud. COSAC toonitab, et ELi institutsioonide realistlik iga-aastane programmitöö peaks võimaldama riikide parlamentidel täita nende rolli ja kohustusi optimaalselt.

2.   Raportöörid

2.1.   COSAC võtab teadmiseks, et nagu 25. iga kahe aasta tagant esitatavas COSACi aruandes täheldatud, ei määra kõik parlamendid ELiga seotud dokumentide jaoks raportööre, ja nendib, et parlamendid kasutavad raportööride puhul erinevaid eeskirju ja tavasid.

2.2.   Parlamentide raportööride vaheline aktiivne vahetus ELi dokumentide küsimustes on COSACi meelest teretulnud ning see ergutab parlamente arendama veelgi aktiivsemat vahetust, et parandada parlamentides parlamentaarset kontrolli.

3.   Nn kollane kaart ja nn roheline kaart (tõhustatud poliitiline dialoog)

3.1.   COSAC kordab Luxembourgis toimunud LIV COSACi seisukohta nn kollase kaardi menetluse kohta (punkt 4) ja täiustamise vajadust ilma aluslepinguid muutmata. COSAC kordab samuti palvet Euroopa Komisjonile, kaaluda teatavate ajavahemike väljaarvamist kaheksanädalasest tähtajast. COSAC tunneb heameelt, et praegu on välja jäetud augusti periood, ja ergutab Euroopa Komisjoni võtma nimetatud palve järelmeetmeid samal viisil.

3.2.   COSAC toetab Euroopa Komisjoni püüdu tagada kvaliteetsemat ja õigeaegsemat reageerimist riikide parlamentide põhjendatud arvamustele ja seisukohtadele.

3.3.   COSAC võtab teadmiseks, et ettepaneku osas võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (COM(2016) 128) võtsid 11 liikmesriigi parlamendid vastu põhjendatud arvamused, mis annab 22 häält ning mistõttu jõuti nn kollase kaardi menetluse käivitamiseks vajaliku künniseni, mis on üks kolmandikku häältest.

COSAC tuletab Euroopa Komisjonile meelde tema lubadust konsolideerida riikide parlamentide rolli, sealhulgas liikmesriikide parlamentidega uue partnerluse loomise abil.

3.4.   Seoses nn rohelise kaardi menetlusega (tõhustatud poliitiline dialoog) kordab COSAC Luxembourgis toimunud LIV COSACi seisukohta (punkt 5). COSAC nendib, et parlamentidel on erinevad arvamused nn rohelise kaardi alamkünnise määratlemise kohta, rohelise kaardi menetluses osalemise tähtaja ja selle menetluse lõpuleviimise ajakava suhtes.

3.5.   COSACil oleks heameel, kui parlamendid, kes seda soovivad, teeksid edasisi rohelise kaardi algatusi, et seda vahendit täiendavalt kujundada ja uurida selle kasutamist komisjoniga peetava poliitilise dialoogi raames, võtmata kasutusele uusi ametlikke menetlusi. Tulevastel COSACi eesistujatel palutakse võtta eelnenud samateemaliste algatuste järelmeetmeid ning püüda esitada COSACi seisukohti muu hulgas nn rohelise kaardi künnise, tähtaja ja ajakava kohta, kui on kogutud rohkem teadmisi tõhustatud poliitilise dialoogi potentsiaali kohta.

4.   Kolmepoolsed kohtumised

4.1.   COSAC ergutab parlamente vahetama teavet kolmepoolsete kohtumiste kohta, näiteks parlamentidevaheliste või raportööride kohtumiste ajal, sest sellist vahetust peetakse kasulikuks vahendiks, mis aitab täiustada parlamentaarset kontrolli ELi asjade üle.

4.2.   COSAC tunneb heameelt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, milles institutsioonid lubasid tagada seadusandlike menetluste läbipaistvuse asjakohaste õigusaktide ja kohtupraktika alusel, k.a kolmepoolsete läbirääkimiste nõuetekohane läbiviimine.

4.3.   COSAC tunneb samuti heameelt nende kolme institutsiooni kokkuleppe üle, mille kohaselt peab riikide parlamentidele antav teave võimaldama neil täielikult ära kasutada aluslepingutest tulenevaid õigusi. COSAC kutsub seepärast neid kolme institutsiooni ja riikide valitsusi üles andma vastavalt nende kohustustele asjakohast teavet kolmepoolsete kohtumiste kohta riikide parlamentidele ja avalikkusele.

5.   Suhtlemine COSACis

5.1   COSAC nendib, et COSACi täiskogu istungid on parlamentidele ainulaadseks platvormiks, kus saab vahetada seisukohti ja jagada arvamusi Euroopa Liidu oluliste poliitiliste ülesannete kohta. COSAC toonitab, kui tähtsad on COSACi täiskogu istungitel toimuvad kõrgetasemelised arutelud. Niisugused arutelud hõlmavad ajakohast teavet, eksperdiarvamusi ja ka Euroopa volinike panust.

COSAC märgib samuti, et nagu 25. iga kahe aasta tagant esitatavas COSACi aruandes sedastatud, toetab enamik parlamente täiskogu istungite edasist täiustamist, et võimaldada piisavat ruumi mitteametlike võrgustike tegevuseks. Seepärast palub COSAC, et tulevased COSACi eesistujakolmikud pakuksid piisavat aega aruteludeks täiskogu ajal ja ka piisavat aega parlamendiliikmete mitteametlikuks teabevahetuseks.

6.   Parlamendid ja õigusriiklus

6.1.   COSAC märgib, et institutsiooniline vastutus inimõiguste tagamise eest ning nende lõimimine siseriikliku õigusega, samuti õigusriikluse ja demokraatliku valitsemistava järgimine ja soodustamine on riikide parlamentide, täidesaatva ja kohtuvõimu jagatud vastutus ning rajaneb riikide põhiseaduslikel tavadel.

6.2.   COSAC nendib, et ELi aluseks on ühised väärtused, nagu õigusriik, demokraatlik valitsemistava ja inimõigused, mis on sätestatud aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning see hõlmab iga ELi liikmesriigi vastutusala, samas kui nende väärtuste ohustamine ja rikkumine on kõigi nende ühine mure, kes jagavad nimetatud väärtusi ning täidavad kokkulepitud kohustusi ja norme.

6.3.   COSAC toonitab, et õigusriigi põhimõtte järgimine liidus on liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja liidu vahelise vastastikuse tunnustamise ja vastastikuse usalduse eeltingimus, mis on oluline kõigis poliitikavaldkondades hästi toimiva liidu jaoks.

6.4.   COSAC toetab algatusi neis küsimustes alaliste dialoogimehhanismide loomiseks asjakohastes foorumites. Kui sellised mehhanismid on loodud, võivad need aidata arutada poliitiliselt tundlikke inimõiguste rikkumisi ja ohte õigusriiklusele.

6.5.   COSAC võib olla sellise parlamentidevahelise dialoogi platvorm, edendades inimõiguste, demokraatliku valitsemistava ja õigusriigi põhimõtete austamise kultuuri Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides, täiendades nii teiste platvormide ja assambleede, näiteks Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee tööd.

6.6.   COSAC tunneb heameelt liikmesriikide õigusriiklust käsitleva dialoogi üle Euroopa Liidu nõukogus, mille eesmärk on tugevdada õigusriigi põhimõtteid ELis ja selle liikmesriikides. COSAC võtab teadmiseks Euroopa Parlamendis koostatava ELi toimimise lepingu artikli 225 kohase algatusraporti demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi käsitleva ELi mehhanismi loomise kohta ning tunneb heameelt sellistes küsimustes riikide parlamentidega peetava mõttevahetuse üle.

6.7.   COSAC toonitab parlamentide tähtsat ja üha suuremat rolli õigusriikluse, demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste kaitsel ja elluviimisel. Tänu parlamentide esmasele osalusele seadusandluses on neil silmatorkav roll täidesaatva võimu kontrollimisel selle puhul, kuidas rakendatakse ja järgitakse rahvusvaheliselt kokku lepitud õigusriikluse ja inimõiguste standardeid ja kohustusi riigi tasandil, ja demokraatliku valitsemistava ning õigusriikluse ja inimõiguste standardite omamisel.

6.8.   COSAC toonitab, kui oluline on riikide parlamentide koostöö ühiskonnaga ning õigusriigi põhimõtete, demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste väärtuste, standardite ja kohustuste jälgimine ja säilitamine, näiteks võttes selleks nii rahvusvaheliste inimõigusmehhanismide soovituste kui ka muu hulgas riiklike inimõiguste instituutide, vabaühenduste ja kodanikuühiskonna aruannete ja soovituste järelmeetmeid.

6.9.   Kuna õigusriiklus, demokraatlik valitsemistava ja inimõigused väärivad jätkuvat tähelepanu, ergutab COSAC riikide parlamente pöörama nende töös katkematut tähelepanu õigusriiklusele, demokraatlikule valitsemistavale ja inimõigustele, osalema neid väärtusi käsitlevas riiklikus ja rahvusvahelises dialoogis ja seda edendama. Seejuures tuleks juhinduda parimatest tavadest, teiste parlamentide kontrollnimekirjadest ning sellistes organites nagu Euroopa Nõukogu välja töötatud ühistest standarditest ja suunistest; samuti tuleks neid edasi arendada.

7.   Parlamentaarne diplomaatia Euroopa naabruspoliitika raames

7.1.   COSAC nendib, et nagu 25. iga kahe aasta tagant esitatavas COSACi aruandes sedastatud, tegelevad kõik parlamendid parlamentaarse diplomaatiaga, enamasti selleks, et edendada põhiväärtusi (demokraatia, õigusriiklus ja inimõigused), suurendada riikide vastastikust mõistmist ning vahetada teavet ja oskusteavet.

7.2.   COSAC tunneb heameelt tegevuse üle, mis on osa Euroopa naabruspoliitikale kaasa aitavast parlamentaarsest diplomaatiast ja mille eesmärk on süvendada suhteid, tõhustada koostööd ja tugevdada ELi partnerlust nii ida- kui ka lõunapoolsete naaberriikidega, et toetada ja edendada rahu, julgeolekut ja jõukust.

7.3.   COSAC on arvamusel, et parlamentaarsete kontaktide kasutamisel saavad parlamendid kui institutsioonid ja parlamendiliikmed toetada üleminekuga tegelevate naaberriikide parlamente, luua sidemeid konflikti osapoolte vahel ning teha kuuldavaks muresid või edendada universaalseid väärtusi viisil, milleks tavapärane diplomaatia ei pruugi olla võimeline. COSAC ergutab seepärast parlamente jätkama parlamentaarse diplomaatiaga kui tavapärase diplomaatia täiendava vormiga Euroopa naabruspoliitika valdkonnas.

7.4.   Parandamaks parlamentaarse diplomaatia mõju ning mõistmaks paremini parlamentide töötavade erinevusi, ergutab COSAC kõiki parlamente jagama selle valdkonna parimaid tavasid ning vahetama korrapäraselt teavet ja korraldama vastastikuseid visiite Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidega.

7.5.   COSAC ergutab samuti parlamente tegema koostööd ja vahetama teavet omavahel, aga ka Euroopa Parlamendi ja täidesaatva võimuga, et töötada parlamentaarse diplomaatia vallas ja eriti Euroopa naabruspoliitika raames välja parem sidusus.

8.   Ränne

8.1.   COSAC toonitab, kui oluline on rakendada Euroopa rände tegevuskava, austades samal ajal inimõigusi ning kõiki rahvusvahelisi lepinguid ja konventsioone, ja kui tähtsad on jõupingutused, mida tehakse pagulas- ja rändevoogude algpõhjustega võitlemiseks, ja vajadus viia ellu lühi- ja pikaajalisi prioriteete, keskendudes päritolu- ja transiitriikidega partnerluse vaimus rohkem rände välismõõtmele. COSAC nõuab seetõttu ELi rändepoliitika välismõõtme struktureeritud strateegiat, mille eesmärk oleks tagada rändajate päritoluriikide areng ja stabiliseerimine.

COSAC sedastab, et enneolematu pagulaste ja rändajate vooga silmitsi seisvatesse liikmesriikidesse tuleb suhtuda solidaarsusega.

COSAC tunneb heameelt komisjoni eesmärgi üle reformida Euroopa ühist varjupaigasüsteemi ning võtab eelkõige teadmiseks, et Dublini määrus on põhjalikult ümber sõnastatud.

---